514 
Trans. 1837, p. 371 Con the elementary structure 
of the Muscular fibre). Fibrerna eller de slutliga 
trådarne, i muskler som höra till animala lifvet, 
äga en tjocklek af omkring styv tum, men variera 
betydligt; dessa äro de slutliga, särskilta, men ej 
enkla organer, hvaraf muskeln är sammansatt. De 
bestå af en cylindrisk, tvärstrimmig hylsa, som in- 
nehåller 90 å 109 ytterst fina trådar, fibriller , 
hvilka ej fylla hylsan, utan ligga i ett enkelt lag 
kring dess insida, och kunna således ej betraktas 
såsom ett knippe af samma natur som de knippen 
af fibrer, hvaraf muskeln är sammansatt. Föröfrigt 
är den större delen af fiberns cavitet uppfylld af 
ett gelatinöst, i vatten lätt lösligt ämne. Skey an- 
ser fibrillerna vara alldeles jemna men ihåliga 
trådar. De muskler som ej lyda viljans inflytelse 
visa inga tydliga fibrer och inga tvärstrimmor, utan 
synas ytterst bestå al ett irreguliert, långs-sträckt 
nätverk af fibriller, som äro föga sammanbundne 
af cellväf. Hjertats struktur afviker något från de 
de öfriga ej frivilliga musklernas. Det består nem- 
ligen af gröfre fibrer, 3 så tjocka som de frivilliga 
musklernas, hvilka visa en otydlig tvärstriering. 
Pharynx innehåller voluntära, men oesophagus in- 
voluntära muskler. Arterernas muskularbyggnad är 
alldeles lik magens och tarmens. Uti Venerne fin- 
nas troligtvis muskeltrådar, men S. har endast kun- 
nat upptäcka dem i venz&e hepatice af Skälhunden. 
Valentin anser, till följe af egna iakttagelser, 
Skey's beskrifning vara i allmänhet riktig (Va- 
lentins repertorium 1838), och Prevost hade fun- 
nit de voluntära musklernas trådar på samma sätt 
konstruerade, men han har gått ännu längre, och 
trott sig igenkänna fibrernes tvärstrimmor för att 
vara nervgrenar (Bibl. Univ. de Geneve Nov. 1837). 
— Mandl säger, i sin Anatomie microscopique, 
