519 
i hjernan med 2:ne närliggande, som derifrån utgå 
åt kroppen. I detta sednare fall skulle man kun- 
na tänka sig alla de enkla mnervtrådarne i krop- 
pen, eller i en betydlig del deraf såsom tillhopa 
utgörande en enda tråd. Carus antager det först- 
nämda och föreställer sig den i båda ändar slutna 
slingan såsom en långsträckt ellips, i hvilken led- 
ningen för nerv-verksamheten allenast fortplantas 
at ett håll, så att den ena tråden, eller hälften, ut- 
gör en ledning från hjernan utåt kroppsdelen, 
och den andra, derifrån tillbaka till hjernan. Den 
sednare skulle efter denna mening, transportera 
intrycken utifrån inåt, och utgöra hvad man kal- 
lar känselnerver, de förra skulle endast leda dem 
från hjernan utåt, och, då nerven slutade i en 
muskel, vara nervens rörelsetråd. Detta samman- 
hang hindrar ej att de båda sammanhörande trå- 
darne kunde hafva olika form. 
E. Burdach, Beytrag zur microse. Anatomie 
der Nerven, Broch. 4:0 Königsb. 1837; Ann. Sc. 
Nat. 1838, vol. IX, p. 96 och p. 247. 
Peltier har, i Ann. Sc. Nat. XI, p- open 
(1839) visat en betydlig olikhet i strukturen selnerv- 
af känsel och rörelsetrådarne. Dessa sednare, som "ådar- 
äro fortsättningar från ryggmärgens bakre rad af 
nervrötter, gå ensamme. De hafva i nervstam- 
marne omkring riv millimeters diameter, men inuti 
musklerna utgå de knippvis, och hafva blott går mil- 
limeters tjocklek. De sluta med att förena sig med 
muskelfibrerna, i hvilka de tyckas ingå på olika 
ställen af dessas längd. Känseltrådarne, som börja 
från de bakre nervrötterna, äro vida finare: i bör- 
jan af sår till sir mill. tjocklek, men i det organ 
.der de sluta hafva de blott + —+17 mill. i dia- 
meter. Dessa löpa ej skilda, utan korsa hvarandra 
till det tätaste nätverk under hela sitt lopp- 
