520 
Ytterligare  bekräftelser och tillägg vid läran 
om rörelse- och känsel-nervernas olika rötter fin- 
nas af Magendie, Fror. N. Not. X. 22; samt af 
Blandin i Ann. Sc. Nat. XI, 1839. 
Öfver nervsystemets förmåga att uppväcka 
contractioner i musklerna framställer M. Hall en 
egen theori, uti dess Mem. sur la meélle eépiniere 
et sur un syst. de nerfs excito moteurs, Ann. Sc. 
Nat. 1837, vol. 7, p- 321... Hans ”Systeme exeito- 
meoteur” består af trådar, som ej ligga särskilt, 
men som hafva en egen del af ryggmärgen till sitt 
eentrum. De äro enligt H. ej desamma som de 
förut kända rörelsetrådarne, men ligga, liksom 
känseltrådarne oftast inom samma neurilem med 
dem. Förmågan att uppväcka rörelsen | säges ej 
ligga närmast i hjernan, utan i den wil rörelsetrå- 
darne hörande delen af ryggmärgen. Rörelse och 
irritabilitet kunna finnas qvar hos djur, sedan hjer- 
nan är borttagen, men försvinner + ögonblicket då 
den mot en viss kroppsdel svarande delen af rygg- 
märgen afskäres. T. ex. ögonlockets blinkning vid 
yttre vidrörande beror ej af viljan, och kan märkas 
sedan hjernan är uttagen. H. säger, att de nerver, 
som han kallar exeito-moteurs, förestå alla de omed- 
vetna nutritions-rörelserna i kroppen, hvilka, enl. 
honom, ej bestämmas af gangliösa nerverna. Ner- 
vus Pneumogastricus (vagus) anses vara den stora 
”N. excitomotrice” för inre delarne. N. ”trifacial” 
(facialis) är af samma natur, och spinal-nerverna 
innehålla trådar hörande ull detta system. (C(Jemf. 
Sv. Läk. Sällsk. Årsb. 1838, p. 14). 
Om hjer- A. Mayer, Prof, Bonn. Die Elementar-or- 
nansdelar-sanisation des Seelen-Organs, Bonn. 1839, 78 sid. 
4:o0, afhandlar hjernan och indelas i en filosofisk 
och en empirisk del. Förf. nekar tillvaron af de 
rör som Ehrenberg m. fl. funnit utgöra. hjer- 
