521 
nans massa och påstår ännu, att den är sammansatt 
af märgblåsor och fina kulor. (Se Isis 1839, p. 158). 
Rathke har upplyst beskaffenheten af glan- 
dula pituitaria. Den bildas tidigt hos foster, ge- 
nom en instjelpning af huden, från en punkt af 
svalgets öfre del, i form af en blindsäck. Dennas 
mynning, åt svalget, afsnöras och sammanväxer 
inan benbildningen har börjat i ceranii botten. I 
utbildadt tillstånd är den, enligt BR. en verklig 
blodkörtel (ganglion sanguineo-vasculosum). (Muäl- 
lers Archiv 1838, p- 482 och tillägg 1839, p. 227). 
Man erinras härvid om Rathkes anmärkning öf- 
ver fiskarnes simblåsa; se förut sid. 207. 
Bazin yttrar olika åsigter derom i en till 
Fransyska Vetensk. Academien inlemnad skrift om 
hufvudganglion (GIL. pituitaria).. Se Fror. N. Not. 
264, Dec. 1839. 
Fischer framdrager ytterligare bevis att lilla 
hjernans function är att förestå generationsverk- 
samheten.  Fror. N. Not. N:o 257, ur Amer. 
Journ. 1839. 
Purkinje om gangliösa beståndsdelen af vissa 
delar af hjernan. Isis 1838, p. 581. 
Hilton om fibrernas korsning vid öfvergån- 
gen mellan Medulla spinalis och oblongata, Royal 
Proceed. 1838, p. 71. 
Fr. Arnoldi, Annot. Anvat. de velamentis 
cerebri et medullae spinalis; Program; 'Turici 1838, 
25 sid; 4:05 1 .tabi 
Valentin förkastar den allmänt antagna lä- 
ran, att nutritions-rörelsen skulle bestämmas af ett 
särskilt, från Nervus sympathicus utgående gang- 
liöst nervsystem. Genom de talrika och grundliga 
undersökningarne af nervsystemet i sednare tider, 
har man lärt känna förbindelsetrådar mellan N. 
sympathicus och alla hjern-nerverna, hvarigenom 
Om sär- 
skilta 
nerver. 
