523 
känseltrådar (Mällers Archiv 1837, p. XXV). Röt- 
terna af N. Accessorius och Vagus bilda hos Del- 
phinus phoczxena en enda, oafbruten rad, och ut- 
göra tillhopa en enda nerv, enligt Baörs Anatomi 
af detta djur (se förut sid. 118). 
Om Retzii upptäckter af nervrötterna m. m. 
se Svensk literatur. 
Öfver funktionen af N. vagus och dess grenar 
har J. Reed anställt experimenter, som meddelas 
i Edinb. Medic. et Surg. Journal, Apr. 1839; Fror. 
N. Not. 1839, Aug.; XI, 15; 
W. C. Zeise, Anatomisk Undersögelse af den 
Jacobsonske Anastomose og Ganglion Arnoldi hos 
Mennesket, Danske Vid. Selsk. Naturv. Afh. VI, 
genomgår dessa delars struktur hos menniskan och 
husdjuren, med största utförlighet. 
Lee om nerverna i Uterus gravidus, Royal 
Pröe; 18895 pr 189: 
Cerebralnerverna hos Talpa och Sorex be- Nerver 
skrifvas af G. Pelletan (Mem. sur la specialité "än 
des Nerfs des Sens, Broch. in 8:o av. pl, enligtVert djur. 
Ann. Sc. Nat. vol. 8, p- 64). Förf. tror att dessa 
båda djurslägten ej egentligen kunna se, utan blott 
urskilja ljus och mörker med sina ögon. 
Volekmann om nerverna i Grodans hufvud; 
Mällers Archiv 1838, p. 70. Hvarje nerv beskrif- 
ves särskilt. N. facialis är en gren af acusticus; 
glossopharyngeus och accessorius innehållas i vagus; 
första halsnerven tjenar såsom hypoglossus. 
J. v. Möller, om nervsystemet hos Myzxinoi- 
derne, Berl. Bericht 1838, p. 16. 
Schlemm och D'Alton om nervsyst. hos 
Petromyzon, Möllers Archiv 1838, p. 262. 
Bazin om Fiskarnes nervsystem, Institut 1839 
N:o 292. 
