Om aceton som stofvexelprodukt. il 
CO 
planchen ikke angivet) liden vaskeflaske med barytvand, den sidste 
til kontrol paa luftens frihed for kulsyre. 
Forat luftens maaling skulde ske ved saavidt muligt samme 
temperatur, var begge maalere anbragte i et lukket skab, og forat 
heden fra gasovnen ikke skulde virke forstyrrende, var denne an- 
bragt i et aftræk i et hjørne af rummet. 
Kaldes nu det paa maaleren F under en forsøgsperiode aflæste 
volum for f, det paa maaleren L aflæste for I, den i biledningen 
bestemte acetonmengde for a, saa skulde den i forsøgsperioden 
udskilte, samlede acetonmængde (Å) være: 
A — Je yr (G+) 
i hvilken ligning # er forholdstallet mellem engelske kubikfod og 
liter (28,314). Jeg kunde imidlertid ikke under de forhaandenværende 
omstændigheder stole paa rigtigheden af maalernes angivelser. De 
arbeidede nemlig ikke under forhold, for hvilke de var kalibrerede. 
Absorptionsapparaterne bevirkede i begge ledninger en temmelig 
stor modstand mod luftstrømmen, og forat overvinde denne maatte 
der udøves en betydelig sugning, i hovedstrømmen 18—20 mm., i 
bistrømmen ca. 15 mm. kviksølvhøide. 
Forat kunne reducere begge maaleres angivelser til en given 
enhed — liter — maatte jeg ved empirisk kalibrering bestemme to 
konstanter, & og f. | 
0. 0. 
A=«@ +a=a i - a) 
Det viste sig, at især Å varierede ikke saa lidet ved de for- 
skjellige kalibreringsforsøg. Det saaledes empirisk bestemte for- 
hold a varierede mellem 29,042 og 32,093. 
Fremgangsmaaden ved konstantbestemmelsen var følgende: 
a bestemtes ved 
Forsogsanordning I: Maaleren L appliceredes i ledningen iste- 
detfor buret C. Tregangshanen H stilledes saaledes, at luften kun 
kunde passere gjennem hovedledningen. Luftstrømmens hastighed 
varierede i de forskjellige forsøg mellem 19 og 62 liter i timen. 
Kaldes de paa maaleren F' aflæste volumina for f, de paa maaleren 
2 — Archiv for Math. og Naturv. B. XIX No. 2. 
Trykt den 19de November 1896. 
