6 Anathon Aall. 
er nogen sandsynlighed for, at osv. Fastholdes første op- 
fatning af begrebets logiske mening, saa skulde sidste 
ytring være redigeret rent negativt, og udtrykket: Der er 
ikke megen sandsynlighed for etc. være lig: Det er usand- 
synligt. Under denne bestemmelse, under kategorien usand- 
synlig, maatte alle tilfælde indgaa, hvor de positive betin- 
gelser ikke overveiede de negative faktorer, eller tilfælde, 
der ikke ligger, som mathematiken udtrykker det, mellem 
1 og 1. Dette for at sikre sig et kritisk standpunkt med 
hensyn til den populære sandsynlighedsdom. Indenfor mathe- 
matiken derimod gjælder lige det omvendte. Sandsynligheden 
er her et rent kvantitativt begreb, repræsenteret af en 
uendelig brøkrække mellem 0 og 1. Et ypperligt medium 
for den mathematiske forestilling besidder det franske (ogsaa 
det engelske) sprog i ordet chance, et begreb, hvorfor det 
tyske Fall (med sammensætninger) byder en kun hoist 
utilfredsstillende erstatning. Den ovenantydede afvigelse 
fra den betydning, som vi fixerede, ledet af livets praktiske 
logik, betegner en tilnærmelse til den mathematiske fore- 
stilling, hvilken er af et ganske andet indhold. Sandsynlig- 
heden har i sidste fald intet reflexbegreb i usandsynligheden. 
Mathematisk udmaales der kun numerisk visse fiktive eller 
faste muligheder (pro & contra). 
I overensstemmelse hermed faar vor gjenstand et dob- 
belt udseende, og der maa skjelnes mellem: 
1. Den mathematiske sandsynlighed. En sandsynlighed, der 
kun bestaar i et vist talforhold uden hensyn til, hvor- 
vidt momenter af en gruppe overveier momenter inden 
en anden, og 
2. hvad man kunde kalde den problematiske sandsynlighed, 
ved hvilken der spørges efter, om visse momenter af 
en given karakter kan give udslag ligeoverfor eventuelle 
