Om sandsynlighed og dens betydning logisk betragtet. U 
andre, som kunde drage i anden retning. Sidste form 
er bygget efter schemaet af disjunktiv dom, hvor 2 led 
i forhold til 1: er det rent negative eller en contrær 
mulighed eller et komplex af saadanne.*) 
Den mathematiske sandsynlighed er, som det let 
sees, en renere begrebsgjenstand og ligger den filosofiske 
drøftelse nærmere. Men den anden form har ogsaa megen 
interesse og naar hoi betydning indenfor psychologien. Jeg 
vil i det følgende angive, hvor udviklingen kun vil have 
gyldighed ligeoverfor den ene af disse former, og navnlig 
hvor noget kun gjælder den problematiske sandsynlighed. 
En inddeling er opstillet. Det næste er en undersøgelse 
af sandsynlighedsbegrebets indre mekanisne: 
Ved ethvert tilfælde, hvor spørgsmaalet om det sand- 
synlige, Verisimile (betegnet med V), kan reises, er folgende 
elementer tilstede: For det første tingen Res (R), der 
foranlediger problemet, dernæst det hypothetiske udfald eller 
slutningsforhold Casus (betegnet med K), endelig den faktor 
eller de faktorer, hvorpaa et vist i forhold til K positivt 
resultat beror, Constituenserne (C), og deres modsætning den 
negative, respektive de negative faktorer, Incidenserne (I). 
De to sidste figurer i schemaet kan komme i fællesskab i 
betragtning, og da de ved den logiske operation maa fore- 
stilles, før resultatet kan opstilles, saa synes det ikke 
upassende, naar vi betegner dem tilsammen som Anteceden- 
serne (A). De forskjellige momenter i den ene saavelsom i 
den anden række, den positive som den negative, optræder 
saaatsige som vidner for og imod K. Vi siger selv: Der 
er meget, som taler for det eller det. (Smlgn. paa engelsk 
*) Ikke ganske parallel med denne inddeling er den almindelig i 
mathematisk og ,filosofisk* sandsynlighed, en inddeling, jeg — 
som det sees — ikke har fundet fuldt tilfredsstillende, 
