18 Anathon Aall. 
rører sandsynlighedens logiske karakter og betydning, saa 
sker det i kraft af en videre betydning, ordet logik har, 
nemlig som et begreb der i sig indbefatter, foruden bestemte 
love for tænkningen — dette er den specielle og egentlige 
logik —, ogsaa andre fænomener, der staar i forhold til 
vort forestillingsliv og dets funktionsmaade. Vi betragter 
vort problem først under synspunkt af det almindeligere 
begreb; til denne undersøgelse vil saa slutte sig en analyse 
af dets forhold til den specielle logik, de formale tankelove. 
Det vil da strax konstateres, at vort normale fore- 
stillingsliv opererer med en rigdom af sandsynligheder 
Begrebet sandsynlighed har som forestilling det psychologiske 
balancebegreb i overraskelsen. Noget har erfaringsmæssig 
gjentaget sig ofte, er autoritativt paatrykket inderlig,*) eller 
staar endelig i vor forestilling i nødvendig forbindelse med 
kjendte fakta. Overrasket føler vi os da, dersom det for- 
hold det gjælder, og som er saaledes bestemt, ikke viser 
sig i overensstemmelse hermed, og — interessant nok — 
denne overraskelse er det ofte, som først gjør os bevidst 
hvad vi holder for sandsynligt. Navnlig bliver kollisionen 
mellem det faktisk indtrædende og sandsynlighedsforestil- 
lingen følbar, naar sidste grunder sig paa iagttagelse, paa 
erfaring. Autoritet betegner i forhold til erfaring gjennem- 
gaaende et andenrangskriterium. Man fortælle et barn, at 
Ludvig XIV endnu lever i Frankrige, og selv om dets 
lærer har med autoritetens afgjørende bevismidler gjort den 
forestilling i barnet levende, at det menneskelige livsmaal 
ikke gjør en saadan antagelse trolig, vil det dog maaske 
give paastanden tiltro. Men man fortælle et (voxent) 
*) Herunder rangerer den gamle kvasifilosofiske forestilling, ved 
hvilken massens dom (consensus gentium) nærmede sig rangen 
af et sandhedskriterium. 
