10 H. Geelmuyden. 
Næste Morgen tog jeg først en Observation ved Katnosa, 
satte derefter over Vandet, gik over til det vestlige Vas- 
drag med Søerne Hauken og Svarten og fortsatte derfra 
op paa Opkuven, Nordmarkens høiste Punkt. Her fik jeg 
ingen Sol, men benyttede istedet Taarnet paa Tryvands- 
høiden som Objekt. Da Opkuven er et trigonometrisk 
Punkt af første Orden og Tryvandshoidens Taarn uden 
Tvil er nøiagtig aflagt paa Rektangelkartet, faaes Retningen 
fuldkommen nøie bestemt. 
Efter at have overnattet paa Langlia tog jeg den føl- 
gende Morgen en Observation der og gik saa hjem, idet 
jeg underveis observerede ved Slagteren og Frønsvolden. 
Senere har jeg anvendt en Dag til at bestemme Mis- 
visningen paa Holmenkollen, Voxenkollen, Tryvandshøiden 
og Frognerseteren. Paa disse lettere tilgjængelige Punkter 
kunde et Stativ medføres. 
Det hele er kun at betragte som en foreløbig Rekogno- 
scering, dels fordi der til en fuldstændig Undersøgelse natur- 
ligvis ogsaa vilde kræves Bestemmelse af de to andre jord- 
magnetiske Elementer, Inklination og Horrizontal-Intensitet, 
dels ogsaa af følgende Grund. 
Ifølge velvillig Meddelelse fra fhv. Statsminister Løven- 
skiold har Nordmarkens Bestyrer, Forstkandidat Stalsberg, 
allerede for flere Aar siden bemærket, at Kompasset er 
ganske uefterretteligt i Trakten om Fyllingen. Han har 
engang forsøgt at opgaa en Delelinie mellem hans eget og 
det vestlige Skovdistrikt ved Hjelp af en stor Boussole 
med Kikkert, men fandt den ganske ubrugelig. Et Sted i 
Sydvest for Fyllingen saa han, ved at sætte et Lomme- 
kompas ned paa Fjeldet, Naalen at vende helt om. Dette 
tilskriver han magnetiske Egenskaber ved selve Bergarten. 
Han har ogsaa, efter et Par Besøg paa den af mig anviste 
