Norske hydrachnider, 65 
eneste. De tidligere oversvømmede bredder laa nu aldeles 
torre. Vandet var sunket langt nedenfor den græsbevoksede 
bred. Her fremstiller det spørgsmaal sig: hvor er de 
tidligere hydrachnider, og hvorledes holder arterne sig til 
næste aar? De fandtes ikke svømmende i vandet, hverken 
tæt ved bredderne eller paa dybet. Jeg roede frem og til- 
bage med planchton-haav, og fik fuldt af crustaceer, men 
ingen hydrachnider. Jeg kan nærmest tænke mig 3 mulig- 
heder: 1) Enten graver hydrachniderne sig ned i jorden og 
ligger der, til vandet stiger, 2) eller trækker de sig tilbage med 
det synkende vand og opholder sig nede i bundmudderet, 
naar ingen planter er at finde, 3) eller dør de paa land under 
tørken og forplantes videre gjennem eg, larver eller nymfer. 
Larver kan jo overføres ved insekter. Det kunde ogsaa 
tænkes, at den varme sommer 1896 bevirkede et exceptionelt 
forhold, en større massedød; det er neppe rimeligt, kan ial- 
fald ikke paavises før næste sommer. Jeg fik ihøst ikke tid 
til at undersøge jorden paa bredderne. Jeg fandt i nogle 
prøver fra mudderet i vandets bund en Hydrochoreutes (og 
en Midea eller Mideopsis); de tabtes under transporten. Dette 
viser, at ialfald enkelte trækker sig tilbage eller opholder 
sig i eller ved bunden. 
I prægtige evjer af Losna (Gudbrandslaagen) ved Trons- 
nes og Kirkestuen fandtes den d. *°/s meget faa hydrachnider 
i vandet og paa planterne, men inde i plantestilke (især af Pota- 
mogeton) og i mudderet fandtes en hel del (mest nymfer) 
af Lamnesia maculata, Curvipes luteolus, Hydrochoreutes sam t 
Lebertia tau—insignita og Midea elliptica. Stedet maa under - 
søges paa forsommeren i flomtiden; da tror jeg, der vil 
findes et stort antal hydrachnider. 
Ved Gjersjø fandt jeg d. °%/a paa de oversvommede 
bredder af elven nær Sætre (Oppegaard) i mængde: Lebertia 
