Institució Catalana d' Historia Natural 



II 



COMUNICACIONS CIENTÍFIQUES 



Cryptamorpha Desjardínsi Guérin a Barcelona.— El Sr. Codina presenta 

 el coleòpter Cucujidae Psammoecini, Cryptamorpha Desjardínsi Guér. ma- 

 nifestant que fou trobat en circumstàncies útils -de consignar-se. Refereix 

 que en 13-XII-18, rebé d'En I. de Sagarra un boci de pela de banana amb 

 una petita larva, tot dins un tub de vidre i dient que juntament s'hi tro- 

 bava també el petit coleòpter objecte d'aquesta comunicació. De moment i 

 per l'aspecte de l'insecte ja li semblà trobar-se davant d'una forma exòtica 

 importada. No trobant-se aquesta forma en cap de les nostres col•leccions 

 i amb les dificultats de consultar la bibliografia corresponent, fou comuni- 

 cat l'exemplar al nostre consoci Rvnt. P. Josep M/ de la Fuente, qui escriu 

 dient que és el C. Desjardinsi Guér. no citat encara de la península ibèrica, 

 de manera que és el primer e^iemplar conegut aquí de dita espècie. Per 

 altra banda, ja és coneguda de la Europa meridional amb una senyal X 1"^ 

 vol dir insecte importat introduit de ultramar pels navilis amb els fruits, 

 grans, fustes, etc. La nostra espècie procedeix induptablement de les illes 

 Canàries i d'allí vingué amb els raïms de bananes. La mateixa espècie sots 

 el nom de musae fou descrita per Wollaston en «Ins. Maderae», p. 157. La 

 de Guérin en «íconog. Regne Animal», p. 196, i té la prioritat. La larva 

 visqué en la pell ja un xic passada de la banana fins el 31-XII-18, en que 

 molt viva encara y tipa va ésser conservada en alcohol. De costums indolents 

 romania adherida i fixa a la pell del fruit pel mitjà d'una ventosa anal 

 i de la que s'ajudava sempre que es traslladava de lloc, progressant a mane- 

 ra de larva de LamPyris o cuca de llum, o a la manera de les erugues de 

 papellones geòmetres com curiosa adaptació al mitjà de vida, ja que en 

 l'estat de suspensió del raïm en el bananer, no seria possible en la fràgil 

 larva guardar l'estabilitat i equilibri en el fruit i menys aguantar els 

 embats dels furiosos vendavals, plujes, etc, sens aquest orguen. La larva, 

 com la majoria dels seus congènres, viu de matèries vegetals descompostes 

 i l'imago es troba en els mateixos indrets i sots les escorces per a campar-se 

 la vida entre les petites larves d'insectes fitòfags. 



Noves localitats de Murtra de Catalunya.— El Sr. Dr, Pere Palau, envia, 

 per conducte del President, la següent nota: 



Fent referència a la nota inscrita al Butlletí de febrer, pàg. 35, sobre 

 la murtra, em cal comunicar, com dades geogràfiques ben puntuals, haver 

 trobat el Mirtus co?nmunis L. en l'areny i marges del Foix, en gran abon- 

 dàncía, al indret del Santuari de Lourdes, més avall de Castellet, anant 

 cap a Vilanova i Geltrú, E. del Baix Penades; al peu del coll de'n Grau, 

 marge de la torrentera, sota el quilòmetre 2.° de la carretera de Sant 

 Jaume dels Domenys a Aiguamúrcia, on no hi és en abondància ni s'en 

 troba cap mata en les muntanyes i fondalades veïnes, N. del B. P.; i, final- 

 ment, una mata grossa i única que hi sembla plantada, al cap d'un marge 



