6o Institució Catalana d'Historia Natural 



des a les argiles, margues i carnioles kéupriques, enfront de l'opinió 

 d'alguns geòlegs francesos (Carez) i espanyols (Calderón), exposada 

 en la sessió extraordinària de la Société géologique de France, a 

 Barcelona. 



A l'extrem N. W. del Penedès, prop Sant Quinti de Mediona, 

 caracteritzà el Juràssic superior amb la troballa d'unes calisses amb 

 Cirena i Matheronia. 



El Cretàcic d'aquesta província, fou detingudament estudiat pel 

 Canonge Almera, donant compte dels seus treballs sobre l'Urgo-Ap- 

 tià i Aptià amb diferents notes presentades a la Societé Géologique 

 de France i altres associacions, havent classificat bona part dels 

 exemplars recollits En de Angelis, Lambert, Loriol, Kilian, Paquier 

 i altres eminents paleontòlegs. 



Quant als estudis que feu el doctor Almera sobre el terciari de 

 Catalunya, resulten aquests una sèrie inacabable de publicacions. 

 Amb la col•laboració del sabi malacòleg senyor Bofill i Poch, i les 

 indicacions del marqués de Saporta, Boulay, Brusina, Gaudry, Dépé- 

 ret, Cotteau, de Angelis, Schrodt, Collot, i altres paleontòlegs, donà 

 a llum la descripció de les espècies fòssils dels terrenys terciaris de 

 la nostra terra, particularment la dels moluscos del terciari superior 

 corresponent ais Cancellaridae, Strombidae, etc. També l'inte- 

 ressant macíu de Montserrat, la plana de Vich, el pla de Bages, la 

 Segarra, foren objecte d'interessants treballs del doctor Almera, així 

 com un estudi sobre els Briozoaris eocènics de la Qàrgara amb 

 Mr. Canu, i^ altres, sobre els dipòsits de Rubí, Sant Cugat, Sant 

 Andreu de la Barca, i Campins, i les relacions que aquests tenen amb 

 la tectònica del Montseny. El mateix cal dir del Burdigalià de Cala- 

 fell, l'Helvecià del Penedès i Montjuích, el Tortonià de Vilanova i 

 Geltrú, el Miocènic superior del Vallés y Penedès, i particularment 

 la memòria sobre Briozoaris miocènics de Catalunya, junt amb de 

 Angelis d'Ossat. 



Les investigacions del doctor Almera sobre les formacions plio- 

 cèniques i quaternàries d'aquestes comarques, mereixen especial 

 menció. Com diu Mn. Font i Sagué, en la seva Geologia general, 

 cap formació de Catalunya ha sigut tan detingudament escorcoUada 

 com el Pliocènic de! Pla de Barcelona i el Llobregat, gràcies als 

 treballs que per espai de molts anys hi ha vingut fent el canonge 

 Almera. En primer lloc, a ell, es deu el descobriment de les capes de 

 Congeria, de Castellbisbal, que atribuí sempre al Pliocènic inferior, 

 enfront de l'opinió d'altres geòlegs que, com Déperet, iLapparent, 



