Institució Catalana d' Historia Naturai. ci 



lo al bicromat de potasi * de 3 a 6 dies; el demés, com en Golgi-Cajal. 

 Per tant, després de l'acció del nitrat de plata, també mitja hora en l'al- 

 cohol de 96°. De la mateixa mnera, deixàrem en el mètode de Kopsch mate- 

 rial de 7 a 8 mesos en el dit alcohol, i el resujtat va ésser excel•lent, així 

 per la impregnació argéntica, com per la consistència del material que es 

 deixava tallar perfectament en llesquetes. De manera, que aquet mètode pel 

 fixador de Kopsch, Taventatja en aquet cas, primer pel barato, i segon, 

 pel bé que queda el material. 



Tenim que fer present aquí una circumstància que pot influir en el resul- 

 tat, i és que el material en alcohol' durant els 7 8 mesos el deixa l'autor 

 en la obscuritat. 



2. L'altra comunicació del P. Pujiula va ésser sobre el modo de fer 

 germinar les espores de la falguera Polypodium vulgare. Troços de rejol 

 es posaren, primer, en aigua buUenta per extingir els gèrmens que pu- 

 gnessin tenir. Després, s'impregnaren: un d'ells amb aigua de font; un 

 altre, amb el líquid de Knop pur, això és, sense diluir; i un tercer, amb 

 líquid de Knop diluit al 2 per 100. Això fet, es va fer sobre ells la sembra 

 d'espores, i es varen ficar dins de la cambra humida. Al cap de 14 dies 

 s'examinà el material: el lot primer, amb prou feina mostraba sintomes de 

 germinació: alguna espora s'inflaba sola-nent; el segon i el tercer, mostra- 

 ren molts esporangis verds: lo qual, volt dir, que les espores dins dels matei- 

 xos esporangis comencen a desenrotllar cloròfila; i moltes espores lliures, 

 demés de ésser verdes, originaven un brot. 



Un nou jasciment fossílífer paleozòic a Cornudella (Priorat). — Entre 

 Cornudella i Ciurana, al peu del Montsant, segons manifesta el soci don 

 Salvador Vilaseca, afloren per sota l'arenisca roja inferior d'una llenca 

 triàssica simplificada, les pissarres i grauwaques paleozòiques, que es con- 

 tinuen sense cap solució, per tot el Priorat, pel VV-, i fins la Conca de Bar- 

 berà, per l'E. 



Estratigràficament, pel costat S. s'assenten en damunt d'aquestes capes 

 els conglomerats i arenisques i calisses organògenes del Trias inferior i 

 mitjà de la serra de Ciurana i les Gritelles, extesa fins a Prades. Pel N. 

 deuen ésser igualment referides al Trias les capes superiors a les paleozòi- 

 ques, de conglomerats, arenisques roges, calices dolomítiques, margues i 

 , guixos, que formen, en un petit gruix, la base de la serra oligocèníca del 

 Montsant. 



• En aqueixes pissarres fosques, blavoses, esfullades (llacorelles) que 

 apareixen entre una i altra banda, per 2 continuar-se amb les del Priorat 

 i les de la Conca, hi hem trobat, a 1*5 km. al N. W. de Cornudella, un 

 jasciment de fòssils que recorda exactament als descoberts per En Malla- 



* Si algú s'interessa per aquests mètodes, pot consultar, si vol, X&Citologia, part pràctica, 

 n." 65, c. (pàg 100 i la nota), del susdit P. Pujiula. 



