124 



Institució Catalana d Historia Natural. 



secundaris corresponents al triàssic superior, pis keuper, en les estribacions 

 de la serra de Cardo, província de Tarragona, comarca de Tortosa: un dels 

 jaciments es presenta estratificat en les margues, essent la roca de textura 

 compacta, negra, no distingint-se els elements constitutius: les altres són 

 varietats cristal•lines, de tons verd-cendrosos, observant-se a simple vista 

 els elements integrants, abundant en ells la pirita. 



Apunts per a la flora tarragonina. — Resultat de repetides herboritzacions 

 verificades d'ençà molts anys, és un recull de 400 espècies dels voltants de 

 l'antiga Tarraco, classificades pel soci En Antoni Nogués, amb indicació 

 de nombrosos noms vulgars. 



El mateix senyor escriu les dades curioses que segueixen sobre Pancra- 

 tium maritimum L. (lliri marí), Narcissus juncifolius L., i A'^. serotinus L. 

 (jonquillo blanc). El N. juncifolius sempre l'ha trobat en els indrets ponen- 

 tins de les muntanyes, amb la particularitat de que si algun ha tractat de 

 rebassar la cresta llur, a la primera llevantada li ha costat la vida. El N. 

 serotinus el té recollit en els prats de la costa sempre exposat a orient, o sia 

 de cara a sol ixent. Del P. maritimum, per la presència de poques mates, 

 que fins ara n'havia recollit en la platja de la Rabassada, no podia fer la 

 afirmació categòrica que avui pot establir davant de la troballa d'un aixam 

 del dit lliri marí, en la diada del natalliei de la sempre Verge Maria, ja que 

 tots es trobaven com dibuixats en la seva plantació seguint els llocs que 

 tenien més exposició al mig-jorn. Demés ha pogut observar que el N. jun- 

 cifolius és planta, encara que migrada, molt abundant; el serotinus és planta 

 migrada i escassa, i el P. maritijuum és planta frondosa, i encara que no 

 més sigui en l'indret de la «Punta de la Greueta», hi és tan abondosa, que 

 allò talment és un veritable parterre de més de cents metres quadrats. Si 

 hom volgués marcar l'orientació de les dites Amaryl. làcies Narcisies, 

 es tindrien que traçar els punts cardinals i situar opossats en la línia E. 0. 

 els Narc.serotijius i juncijolius respectivament, i, en la perpendicular, 

 part S., el Pancratiuni. 



El senyor President manifesta referentment a aquestes afirmacions, que 

 havent tingut ocasió de visitar aquelles platges els primers jorns del mes, 

 trobà encara en plena floració el .N. serotinus, d'embaumadora flaire cap 

 al tard, i no gaire escàs; de sort que l'afirmació de nostre consoci tarragoní 

 respecte a aquest particular, es deu entendre relativament a la gran abun- 

 dor de les altres espècies. 



Troballa de quarç fibrós en Santa Creu d'Olorde. — El soci Sr. Josep 

 Broquetas presenta mostres d'aquest quarç, que ho"n troba en filonets 

 lenticulars amb marcassita dintre una capa ú'a-rnpelites prop la parròquia 

 de Santa Creu. Sa estructura és bacilar molt fina, o fibrosa, semblant al 

 guix del qual potser és seudomòrfic. No he pogut esbrinar, diu, si es tracta 

 de quarç pròpiament dit, o d'alguna de ses varietats (lutecina, calcedònia, 

 etzètera). En son contacte l'ampelita sembla més pura, tornant-se lluenta, 

 i untuosa com grafit veritable. 



No havent-hi altres assumptes de que tractar, s'aixeca la sessió a 

 les i9'45. 



