'74 



Institució Catalana d' Historia Naturai 



per aquell costat el Camp de Tarragona, apareixen unes pissarres 

 negres de formació silúrica, completament plegades i alterades, taca- 

 des per abundor d'òxids de ferro, idèntiques a les que contenen grap- 

 tolits, però sense que hi hagués pogut trobar aquests carecterístics 

 hidrozoaris fòssils. Mn. Faura (1), que ha pogut recórrer posteriorment 

 aquella regió, ha reconegut novament la presència d'aitals pissarres 

 entre Cabra i Fontscaldes, no trobant-hi tampoc restos de graptolits. 





El turó de Almoster (250 m. s.m., p.m.) està situat a 2 Km. al NE. 

 de Castellvell y a 4 Km. al N, de Reus, en la partió dels dipòsits qua- 

 ternaris i primaris del Camp de Tarragona. 



Des del peu de les darreres cases fins a uns 2C0 m. al N., seguint 

 el camí anomenat de les Serres, es troben vàries capes de calissa 

 marmòrea, quin gruix total creiem que no passa duns 10 m Aquesta 

 calissa marbre griotte és, en general, compacta, dolomititzada, de 

 fractura concoidea, de colors blavosos i negrosos, gairebé negre en 

 les capes de més gruix, que arriben a tenir 20 i 30 cm., i està creuada 

 per moltes betes espàtiques. Tocant a Almoster s'observa en la pe- 

 drera del Corral que les seves capes s'inclinen fortament al S'W. i que 

 alternen amb altres pissarroses i grauwackoses. En les pedreres d'En 

 Miqueló i Llombart ofereixen enèrgics replegaments, 



Hem trobat en elles alguns fragments (ï Encrinus sp., propis de] 

 Qedinià (Devònic inferior) de Santa Creu d'Olorde, Brugués, Mont- 

 cada, Vallcarca, etc, dels voltants de Barcelona. 



Les pissarres grauwackoses es presenten interestratificades i tant 

 per damunt com per sota de les anteriors calisses, i contenen Lophoc- 

 tenium Richteri, fucoides?, etc, com les dinantianes del Camp, Prio- 

 rat (2) i Conca de Bàrbara. Alguns dics porfírics les travessen. 



Les pissarres de graptolits^ es presenten igualment interestratifica- 

 des amb les capes de marbre griottef busant concordantment al SW. 

 en la pedrera del Corral, i en les d'En Miqueló ofereixen un busament 

 oposat, recobrint amb concordància als estrats de griotte no replegats 

 secundàriament. 



(1) M. Faura i Sans: Comunicació personal. 



(2) S. Vilaseca: Un nou jasciment fossilífer paleozoica Cornudella (Priorat), £mí//. 7msí?7m- 

 ció Cat. d' Hist. Nat., 1919. 



