54 Institució Catalana d'Historia Natural 



dels termes científics usats», amb què remata el Dr. Gibert les 64 planes 

 de la seva Flora Algològica marina: part on esmerça, per una banda, una 

 claretat plegat amb una consició mestres, i on hi vessa, per altre, dolls 

 d'erudició gens vulgar, màxime en tractar de les sempre difícils plantes 

 criptògames inferiors. r 



Per a que res manqués d'instructiu i interessant en la Flora Algològi- 

 ca, vé valorada per quatre làmines fotogravades, que reprodueixen del 

 natural 13 de les espècies més típiques i notables per ses formes, amb una 

 perfecció insuperable. Qui conegui una mica d'Algologia, i qui hagi vist 

 la col•lecció del Dr. Gibert, sols es doldrà de que aquestes i moltes més^ 

 o totes, no estiguin representades amb aquells vius colors amb que les 

 embellí la Natura, que tant resalten en el fons del mar, i que qualques 

 d'elles serven en els Herbaris, 



L'estudi monogràfic de les algues marines de les costes occidentals de 

 Catalunya no conté les Diatomàcies i altres famílies semblants, que de. 

 manen imprescindiblement l'us del microscopi per a llur classificació. 



La netedat de l'impressió, la pulcritut de presentació, la claretat, fi- 

 Tiura i exactitud dels gravats, honren a V Agrupació Excursionista de Reus, 

 que va entrependre la publicació, a l'editor reusenc J. Vila, que l'executà; 

 i tot plegat enalteix el treball, ja per si meritíssim, del Dr. Gibert.— J. M.** 

 DE Barnola S. J. 



El Conde de Retamoso por el Dr. Eduardo Reyes Pròsper.— Madrid, 1918. 



Un notable escrit del conegut autor de las Carofitas de Espana i Las 

 estepas de Espana ysu vegetación, reproduït en «Espana forestal», arri- 

 bà a la nostra Biblioteca. Encara que son objecte primordial sigui l'enaltir 

 la memòria d'un il•lustre patrici, aimador fervent de Conca, <ísü pàtria 

 ctiicay>, cosagrat de plé al progrés de la pàtria pel mitjà d'afavorir en to. 

 tes les seves activitats la riquesa agrícola; presenta un especte, que no 

 cal perdre de vista, pels conreuadors de l'Història Natural, i és el de les 

 relacions entre el coneixement de la Flora estepària i son aprofitament 

 agrícola-industrial. En nostra pàtria on els ferrers esteparis ocupen una 

 extenció superficial de 72000 km. 2 , en ço que és conegut, té realment una 

 importància capdal fer resaltar l'obra cultural d'un noble que consagra la 

 vida a la producció dels ferrers erms de la seva heretat; es fa simpàtica 

 la seva figura, ja prou enaltida per ses notes personals; es fa acreedorde 

 la imitació, per part de quins es trobin en semblants condicions. 



A prop de Tarancón, on tenia les seves heretats, passava gran part 

 de l'any, consagrat a l'estudi i a la direcció dels conreus. Particularment 

 la finca dita del Retamoso, per causa de la gran abundor de la ginesta 

 d'olor (retama, Spartium junceum L), es pot considerar com un fertilís- 



