58 Institució Catalana d'Historia Natural 



els justificants corresponents amb un total de Ptes. 1.641,63 d'entrades i 

 Ptes. 1.057,19 de sortides quedant, per tant, un remanent que passa a 

 compte nou de Ptes. 584,44 amb Butlletí pagat fins abril de 1919 inclòs. 



Per tot lo qual proposen, i així s'acorda, un vot de gràcies al Sr. Tre- 

 sorer per la seva encertada administració. ^Ricardo Zariquiey, J. M. Mas 

 de Xaxars. 



Els Srs. Maluquer (Josep i Salvador) i el Sr. Codina presenten com 

 a nou soci adjunt a D. Lluís Pardo del Laboratori d'Hidrobiologia Es- 

 panyola de l'Institut General i Tècnic de València que es dedica a Zoolo- 

 gia, i els Srs. Drs. Faura, Llenas i Bofill i Pichot al Dr. D. Claudi Sala 

 i Pons que es dedica a Biologia general. 



COMUNICACIONS CIENTÍFIQUES 



Hepàtiques de f^ubi. — El P. Barnola comunica un grapat d'Hepà- 

 tiques recollides a Rubí i de les quals promet publicar-ne una completa 

 descripció. 



Sobre dues espècies noves de Cercopinae (Hemipt. Homopi.) del Con- 

 go Belga. — El Sr. Codina manifesta que té la satisfacció de comunicar 

 que el distingit homopteròleg Dr. V. Lallemand (Uccle, Bruxelles) en el 

 seu darrer treball «Notes sur les Cercopides Africains» publicat darrera- 

 ment a Brussel•les en la «Revue Zoologique Africaine» Vol. VII. fase. 3, 

 1920, en lapg. 267 descriu e\ Locris Codinai r\. sp. del Congo Belga:Bam- 

 bili; Beni a Lesse, i en la pg. 268 el Locris Navasi n. sp. del Congo Bel-- 

 ga: Tambo-Kiswaie, dedicat a l'eminent neuropteròleg el Rvnd. P. Long 

 Navàs, S. J., (Saragossa). De Fernando Póo es descriu en la pg. 263 el 

 Ptyelus niger n. sp. (Aphorophorinae). Els tipus de L. Codinai en la col- 

 lecció Lallemand i en la del Museu del Congo a Tervueren (Bèlgica), els 

 de L. Navasi en aquest últim museu, i el P. niger en les col•leccions del 

 Museu de Paris i en la del Dr. Melichar de Brunn. 



La Costa Llevantina s'enfondra: Causes i efectes del temporal del 20 

 I 21 de febrer 1920. —El Dr. M. Faura i Sans fa les següents manifesta . 

 cions: Periòdicament, en les temporades dels forts temporals marins, són 

 de doldre les moltes destrosses ocasionades a la costa llevantina. Dues 

 són les causes que contribueixen a l'efectivitat destructora de la vora cos- 

 tera: una d'elles, la primordial, és el moviment de descens que regeix en 

 el litoral llevantí, en contrapossició, per balanseig, amb el d'aixecament 

 de la costa accidental de des de Montjuïc enllà; com a conseqüència d'a- 

 quest descens continental el mar envaeix la limitació costera. La segona 

 causa és complimentaria de l'anterior, car en extendre el domini el mar, 

 les onades dels jorns tempestuosos s'abraonen més endins, provocant les 

 destrosses per l'efectivitat d'un geodinamisme marí. Tenim arreplegades 



