Institució Catalana d' Historia Natural 89 



Independentment d'aquestes sotregades pirenaiques cal fer conster 

 que en el dia 18 fou registrada per l'Observatori Fabra una de les de la 

 serra costera llevantina, a Martorelles del Vallés, a lesO h. 20 m. 



Conclusió. - Després d'aquesta breu ressenya amb totes les dades re- 

 collides amb motiu del període sísmic darrer, recordarem el que publicàrem 

 fa uns quatre anys, amb motiu d'una altre sotregada d'especial notabilitat, 

 la del 28 de març de 1915, a les 4 h. 33 m 19 s , de la qual el Dr. E. Font- 

 seré n'escrigué una memòria monogràfica, que fou comentada pel P. Neu- 

 mann (1). Allavors exposàrem: 



«No podent-nos ésser precissada la veritable situació de l'epicentre per a trobar- 

 se en una zona tan accidentada del terreny, encara que despoblada en absolut, havent 

 de rebre les notícies pels últims pobles de les valls pirinenques meridiorals i septen- 

 trionals, és venturer donar una explicació racional sobre el moviment geotectòric 

 que podria haver originat aquest i els anteriors terratrèmols. Havem practicat estu- 

 dis sobre l'embrollada estratigrafia dels Pirineus Centrals, havent-ne construït mol- 

 tes seccions estructurals esquemàtiques en diverses aliniacions; i com que, en reduï- 

 des amplituts, hi ha nombrosos doblecs i falles entre terrenys de diferents períodes, 

 per aquest motiu ens és precís als geòlegs, el que sigui fixat l'epicentre, amb una 

 major precisió que no fora tan necessària en els Pirineus Orientals, i menys encara 

 en les serralades costeres; car ho exigeixen els caràcters estructurals dels Pirineus 

 Centrals. Per això és de remerciar la tasca que realitzen els directors de les esta' 

 cions sismològiques de Barcelona i de l'Ebre com també es d'esperar una bona ajuda 

 amb la nova estació de Girona i la que és projecte a la capital d'Osca; un cop conegut el pa- 

 ratge en moviment, llavors, als geòlecs tocarà esbrinar les veritables relacions geotectòni- 

 ques. Sobretot convé precisar si aquestes sotregades corresponen: a hipocentres perfecta- 

 ment localitzats o en alineacions de commoció, o si pertanyen a la banda meridional o bé la 

 septentrional del gran massiu de les Maleïdes. 



»I al supost problable de correspondre el centre d'activitat sismica a la Serra Negra, com 

 ens ho indique el Dr. Fontsaré, o sigui en el vessant meridional de les JVluntanyes Maleïdes, 

 llavors fora degut a un cruxit fons dels estrats silúrics amb pissarres ampelitoses i chiastolíti- 

 ques de gran espessor, que integren en les crestes d'entre el pic de Cerler i Castanesa, amb 

 Vallibierna, contra el massiu d'Aneto motivat el moviment per l'influència de la doble alinia- 

 ció dels afloraments de granit eruptiu d'aprop del poble d'Aneto, del pic de Cerler i del pic 

 de Baguenyola; i es troba el màxim de compressió d'estrats silurians i devonians totalment 

 metamorfossejats, entre aquest últim pic i el de Posets, en la vora dreta de l'Essera aigües 

 avall». 



I al final, diguérem que : «Per les futures investigacions geotectòniques i sismo- 

 gràfiques havem no obstant de creure de major probabilitat el que sigui commovible la zona 

 septentrional del gran massiu de les Maleïdes, on el dinamómetamorfisme hi és extraordina- 

 ment manifestat.» Caralp suposa (p. 87) la existència d'una falla al N. del Ma- 

 ladeta d'acord amb el Magnan i Mallada i oposant-se a Topinió de Leymerie. 



«A més en la regió meridional i a tota la serrelada pirenaica hi ha una altra zona que éS 

 d'un probable moviment; és en els paratges on la limitació és discordant entre les formacions 

 secundàries i les primàries de des de Sant Joan de les Abadesses a la Cerdanya baixa, a Sort, 

 Qerri, Compte, Gistain, i fins^més enllà del poble de Panticosa. 



(1) Obres çitadçs, 



