90 Institució Catalana d'Historia Natural 



»Com que també són possibles terratrèmols locals i d'escassa importància, per sobtats 

 devallaments o enfondraments subgelars de les galeres d'Aneto i Maladeta. 



»Tots els terratrèmols assenyalats són demarcat origen geotectònic; en canvi de certs 

 sorolls sobtats que a voltes se senten per aquelles muntanyes i que ens han recordat els 

 nostres guies, però, que no han estat perceptibles en els poblats de les valls, aquests poden 

 ésser gelars. 



• Avencem aquestes primerenques impressions recollides després de molts anys d'excur- 

 sionejar per aquelles alteroses serrelades; i les fem públiques, encara Que amb reserves, per 

 a correspondre a les indicacions fetes per Dr. Fontseré en sa monografia, així com tpmbé a 

 les no menys expressives del P. Neumann de la Cartoixa de Granada.» 



Ara, doncs, analitzant aquest llarc període darrer, d'activitat sísmica, 

 observarem que les distàncies dels epicentres donades pels observatoris 

 són diferents segons les sotregades, ço que podria ésser degut a que en 

 realitat hi haguessin vàries vibracions en paratges distints, encara que to- 

 tes elles corresponguessin en el maciu dels Pirineus Centrals. 



Es notable l'apreciació recollida pels arenesos, que, el terremoto del 

 4 d'Octubre fou sentit en la zona septentrional d'aquell maciu, això és, en- 

 tre Tredòs i Arties. Es precisament el paratge en que es troba en contac- 

 te el granit amb els estrats agnostozoics metamorfossejats, així com tam- 

 bé la faixa de les calices marbroses, de les que brollen les deus d'aigües 

 termals d'ambdues localitats; res d'estrany fora que les sotregades co" 

 mencessin per aquell costat, retrunyin arreu; i que després n'hi haguessin 

 d'altres en la part meridional, fins a establir-se un aparent equilibri, que 

 en el seu temps tornarà a remoure's fondament ocasionant altres vibra- 

 cions en l'esdevenidor. 



