NSTitució Catalana d'Historia Natural là7 



d'Europa en reduïda extensió, particularment en els Alps marítims, Ape- 

 nins, Balcans i Sicília. Fa circular un mapa on es marquen els indrets indi- 

 cats pel docte Professor de Basilea, C. Christ en sa «Geographie der Far- 

 ne», fet seguint les delimitacions que aquest assenyala per a les espècies 

 del gènere Asplenum. Més endavant publicarà un extens article sobre di- 

 ta falguera. 



Nova localitat del Asplenum glandulosum Loisel. — El mateix 

 membre dona compte d'haver recollit aquesta escassa falguera en el camí 

 de l'Ametlla del Vallés, vers Sant Miquel del Fall, pel juny prop passat. 

 Era sota un recolze del pinyolenc roig que gairebé front per front de la 

 central elèctrica, qu'aprofita el saltant d'aigua de la gran cascata, es se- 

 para bruscament de les margues sendroses nummulítiques que s'estenen 

 fins al cim de la serra de Bertí. 



La var. Alpina Schl. del Asplenum viride Huds.— No massa abundant 

 en nostra Flora l'espècie, pot ésser que encara ho sigui menys la varie- 

 tat que porta el nom de les altures més considerables i fredes on es cria. 

 Entre altres indrets la recollí nostre President l'istiu passat en les es- 

 querdes de les pissarres que limiten els darrers dels Pessons en front de 

 la fita del gran llac on comença l'escorriment del regueró a qui en dona nei- 

 xença, i qualques uns dels blocs erràtics (ho semblen quan menys) que hi 

 ha camí amunt, i molt a prop de l'Estany de la Nou; localitats andorren- 

 ques. Semble que no havia estat citada encara de Catalunya. 



La Lunularia cruciata (L.) Dum. amb Carpocèfals.— Per assegurar 

 el Dr. Casares d'aquesta espècie: «rarísima vez se la encuentra con car- 

 pocéfalos» (Flora Ibérica — Briofitas — l.°p. Hepàticas, p. 280), creu el 

 nostre President fer avinent que el 30 del prop passat setembre en recollí 

 qualques peus tots plens de carpocèfals, i sense conceptàculs, segons acos- 

 tuma a esdevenir, a Olzinelles, en el gran mur que recull les aigües del 

 barranc i fonts a la llarga de l'anomenat «camp gran» de Can Valls. 



Una no\7a localitat de la Pistomecita. — El Dr. Bataller manifesta 

 que segons l'anàlisi per ell practicat d'un mineral recollit pel Sr. A. Co- 

 dina a Guardiola de Berga (29. VII. 20), en unes argiles gipsíferes, i entre 

 nombrosos cristalls biparimidats de quarç, que es troben a la carretera 

 de Fígols poc abans del pont, resulta ésser aquest mineral la Pistomecita, 

 ja recollida en alguns indrets propers a dita localitat. 



Hous minerals I roques de ia zona metamòrfica de Toledo. — El Dr. 

 Marcet i Riba exposa que la crida feta pel seu benvolgut geòleg En Lu- 

 cas Fernàndez Navarro, en els «Silicatos naturales espanoles», encorat- 

 jant a la recerca de nous silicats, dintre els inexplorats afloraments petro- 

 gràfics, una volta més ha donat els seus esperats fruits. 



A la llista de minerals de dita regió, trobats especialment per Fernàn- 

 dez Navarro, H. Pacheco, Gómez de Llarena, Mallada i Dupuy de Lomé, 



