Institució Catalana d'Historia Natural 



141 



desencant, quan, després de la fadigosa pujada esperava, confiat en a ve- 

 racitat de BuBANi, trobar tot d'una ço que cercava! La mateixa dissort que 

 el senyor Bofill i Poch he tingut jo, doncs, i no podré dir res, ara, d'a- 

 questa planta crítica que tant desitjava conèixer. Puig, distant Organyà 

 un grapat de quilòmetres de Martinet i Bellver, d'un meridionalisme molt 

 més acusat la vegetació de Sta. Fe que la d'aquella ribera més alta del 

 Segre, pensava que, sensibles com solen ésser les Sideritis a tot canvi de 

 medi, podria ésser la forma d'Organyà distinta de les altres, i permetre 

 una major exactitut en parlar de ses afinitats específiques. 



La Sideritis linearifolia Lamk. que alguns autors han cregut igual o 

 pròxima a la S. pungens Benth., no la he vist de Catalunya, i llevat de 

 BuBANi cap autor li ha citat. Aquesta darrera 5. pungens, Costa la suposa 

 de Cambrils a Hospitalet (Tarragona) amb referència a Salvador, però a 

 les garrigues d'Hospitalet de l'Infant no hi he trobat més que formes llar- 

 gament espinoses de la 5. scordtoides L. La 5. linearifolia Lamk. tam- 

 poc l'he vist al regne de València. Aquesta de Martinet i Bellver, donada 

 per Bubani com a 5. linearifolia i per Coste i Gautier com a 5. pungens 

 no és una ni altra, i la proposo com a espècie nova dedicada a son descu- 

 bridor: 



Sideritis Bubanií sp. nov. 



Suffruticosa, ramis virgatis, 20-40 cent., basi apiceque dense pa- 

 tuleque tomentosis,paríe media bifariam brevissime laxo-tomentosa\ fo- 

 liis inferioribus oblongo lanceolatis, basi atienuatis, obtusis, crenato-den- 



tatis, villosis, superioribus lan- 

 ceolatis vel lanceolato-lineari- 

 bus, minus dentatis aut intege- 

 r rimis, supra glabrescentibus; 

 verticillastra magna 3-10, dis- 

 tantia vel approximata, mulii- 

 flora, bracteis calfces aequan- 

 tibus vel superantibus latissi- 

 mis, luteo-virentibus, glabris, 

 basi exceptis profunde dentatis, 

 dentibus acutissimis, subspi- 

 nescentibus; calyx par ce longe- 

 que villosus, dentibus tuba sub- 

 aequilongis, acutissimis, subs- 



1 í:3, Corol•les de sid. Bubami i sid. hirsuta pinosis; corolla sulphurea labio 



vistes de costat, 2- 1 ; 2 i 4, les mateixes vistes de superiore pallidiore brevioreque. 



cara. una mica augmentades. fj^fj /^ decHvibuS montosis 



(Dr. Font Quer. ) yaiUs Sicoris (Ilerda), prope 



pagos Martinet et Bellver, 950 - 1000 m. alt., ubi 4 jul. 1920 legi. 



