Institució Catalana d'Historia Natural 207 



Notà mineralògica 



per 

 J. R. BATALLER. PVRE. 



Degut a l'amabilitat de nostre consoci Codina podem donar la present 

 nota. En una exploració científica verificada en el prop passat istiu tingué 

 la sort juntament amb el P. Navàs de trobar la pistomesita. Aquest mine- 

 ral es coneixia ja a Catalunya, existint en les col•leccions d'En Vidal i To- 

 màs emperò la localitat que donem ara és nova. (1) Recentment s'ha tro- 

 bat a la col•lecció de l'enginyer Ducloux de Ripoll. 



En un clap de triàsic superior junt a Testació de Guardiola afloren 

 els guixos del keuper, trobant-se en ells abundants cristalls de quars, com 

 a altres localitats espanyoles, cosa que no passa en els dipòsits de les re- 

 gions centrals y meridionals de Catalunya com la Llacuna, el Priorat etc. 

 Aquests dipòsits no estan marcats en cap dels mapes oficials espanyols 

 ab tot i haver sigut citats per Vidal ab ocasió de tenir que esclarir al- 

 guns errors referents a aquesta comarca. (2) Els cristalls de quars eren 

 coneguts de molt temps ençà i tots els aficionats i excursionistes en re- 

 collien a son pas per eixa localitat. La troballa de la pistomesita no ha 

 pogut ésser mes casual, ja que havent nosaltres passat per aquest indret 

 i haver reconegut les carnioles, guixos i quars, no vàrem notar la presen- 

 cia de la pistomesita. 



A Serchs, distant uns 10 km. de Guardiola, se trobà pet; primera 

 volta aquest mineral en idèntica disposició: els cristalls que hem vist a 

 la col•lecció Vidal son extraordinàriament voluminosos i molts de color ne- 

 gre, els que'ns han tramés son molt més petits, tirant més a grisos que a 

 negres d'un petit bloc de guix hem pogut obtenir mes de 200 cristalls corres- 

 ponent tots ells al prisma exagonal: entre els exemplars de Vidal hem vist 

 una forma de prisma exagonal no tenint les cares el mateix desenrolla- 

 ment ni brillantor: les formes que hem recollit son en general mòlt regu- 

 lars, existint poques deformacions i macles. Les cares del prisma son bri- 

 llants, la part corresponent als pinacoides bàsics és mate, plana o con- 

 vexa i sembla presentar irisacions: tots els exemplars són quasi lenticu- 



(1) LI. Tomàs. Minerals de Catalunya, pag. 27 Barcelona 1910. 



(2) L. M. Vidal. Nota sobre el supuesto granito eruptivo del Serrat Negre en las 

 montanas de la Nou. província de Barcelona. Mem. R. Acad. Cien. y Artés de Barce- 

 lona, 3 època. Vol. VI pag. 255. 



