224 Institució Catalana d'Historia Natural 



Nota bibliogràfica 



Synergariae ou Les Cynipides commensaux d'autres Cynipides dans la 

 Péninsuie Ibérique. J. da Silva Tavares. Mémoires publiés par la Société 

 Portugaise des Sciences Naturelles.— Sèrie Zoologique— n.°4.— Lisbonne, 

 1920, p. I- VIII + l-77(avec deux planches).^En la forma magistral acostu- 

 mada tractant dels insectes formadors d'agalles o entomocecidologia, 

 Tautor ens presenta un treball de conjunt sobre els Cinipids (Himenòp- 

 ters) ibèrics que viuen en agalles però que no poden determinar la for- 

 mació d'una cecídia, tot lo mès poden modificar-ne la creixensa per la 

 producció de nous teixits, usurpant doncs el domicili del propietari o au- 

 tor de la cecídia i a quins ès dona el nom de comensals en oposició als 

 paràsits que són carnissers i devoren al propietari. L'interès de la matè- 

 ria bé val que hi dediquem una nota un poc extensa. 



Diu l'autor en el prefaci, qu'els Cinipids comensals pertanyen tots 

 als 4 gèneres Sinergus, Saphonecrus, Ceroptres i Periclistus. Les espè- 

 cies dels tres primers es desenrotllen en les cecídies dels roures i alzi- 

 nes produïdes per altres Cinipids i rarament àdhuc per Cecidomies (Díp- 

 ters) — Arnoldia cerris i Dryomyia circinnans—e\s Periclistus viuen ex- 

 clusivament en les agalles del Roser. Com resultats de pacients obser- 

 vacions Tautor tracta de la posta de l'ou, el temps que viuen els comen- 

 sals en les agalles, i la seva influència en modificar les cecídies en for- 

 mació que queden generalment deformades i àdhuc poden determinar la 

 producció de noves cambres larvals on s'allotjen considerant els cinc ca- 

 sos de Mayr i Kieffer sobre Tindret de la cecídia on es desenrotlla el 

 comensal. Són seus els consells per a la conservació dels Cinipids que 

 poden servar-se secs clavats amb agulles molt fines, o millor en petits 

 tubs tapats, o el procediment de G. Mayr preparant-los amb les agulles 

 fines i curtes que s'usen pels micros i fixant aquestes en un quadradet de 

 molla de sauc qu'es clava en fons de la capsa amb una agulla ordinària. 

 Quan ès vol estudiar l'insecte es posa el petit quadradet de molla de sauc 

 sobre'l porta-objectes, sots el microscopi, en totes les posicions necessà- 

 ries. En els països massa humits, hom no pot pas, a causa de la floridura, 

 servar Cinipids secs; hom ompla aleshores de formol al 2 % els tubs 

 qu'els contenen. La solució de formol s'evapora menys i conserva millor 

 els colors que l'alcohol. Per a l'estudi es fa precís primerament fer-los 

 assecar, perquè no's poden pas examinar humits al microscopi. Per lo que 

 pertoca aquest estudi, es preferible examinar els palps, les antenes, les 



