32 Institució Catalana d' Historia Natural 



moviments tectònics produiren un aixecament per el qual emergí una 

 part del fons de aquell golf, trasladant-se, a causa del consegüent 

 reculament de les aigües marines, dit estuari del riu entre els llocs 

 on avui se hi assenten les poblacions de Cornellà i Sant Boi de 

 Llobregat. Entrats dintre els temps quaternaris apareixen, brodant 

 aqueixa antiga costa, potentes capes de travertinic, argiloses. A 

 partir de aquest temps se formà la gran plana aluvial del Baix Llo- 

 bregat, casi tal com avui la veiem, verdadera delta del riu, que 

 abarca una extensió aproximada de 65 kilometres quadrats i quins 

 tres vèrtecs són 1 . er la montanya miocénica de Montjuich (prop la mar); 

 2." el riu Llobregat entre els dits llocs de Cornellà i Sant Boi del 

 Llobregat i 3. er Castelldefels (prop de les Costes de Garraf). Dit riu 

 Llobregat divideix aquest triangle en altres dos de mides desiguals, 

 més petit el de la dreta que el de l'esquerra. Descriuré aquest darrer 

 ja que en ell se hi trova el lloc que motiva aquesta nota. Tindrà uns 

 40 ó 45 kilometres quadrats trovant-s'hi sentada al mig la vila del 

 Prat; vorejant el terrer aluvial i sentades demunt l'avans citat quater- 

 nari travertínic-argilós se hi troven les poblacions de Viladecans, 

 Gavà i Castelldefels. Com passa en altres llocs on hi desemboquen 

 rius d'importància, també en la costa de aquesta regió hi son abundantes 

 les dunes que encara que de pocs metres d'alsaria, agafen gran exten- 

 sió, extenent-se desde l'Estany de la Murtra fins a les costes de Garraf, 

 com si vents persistents volguessin empènyer totes les masses de 

 sorral contra aquella costa. 



Però lo més interessant de aquesta regió és el rosari d'estanys que 

 reflexen el blau del cel i el vert de les plantes que'ls envolten. Tots 

 ells tenen veinatge amb la mar, amb la que tenen lleugera comuni- 

 cació visible o per filtració subterrània. Els més importants són, en 

 escala de major a menor, els anomenats de Remolà, La Ricarda, 

 L'Illa, La Maguerola, La Murtra, La Massaguera i La Podrida. 

 A excepció de La Ricarda i La Maguerola, tots tenen comunicació 

 amb la mar, en intermitències periòdiques irregulars, que obeeixen a 

 l'acció dels temporals marítims qui rompen amb son esforç les dèbils 

 barreres del sorral que separen aquelles aigües lleugerament salobres 

 de les francament salades de la mar, i també a les neteijes que dels 

 mateixos tenen lloc de tant en tant. <jA què degueren sa formació 

 aquets estanys? Es opinió de molts geòlecs, i a la que m'adereixo, 

 que en un principi eren ses aigües les mateixes de la mar, que mig- 

 tancava un cordó litoral que arrancaria de la desembocadura del Llo- 

 bregat, unit més tard també a la costa per son extrem, a causa de algun 



