Institució Catalana d'Historia Natural 37 



xilol, incloent-se seguidament en el bàlsam del Canadà. Viu en la pols, on 

 segurament trova sustancies dolces; això explica son habitat en cadires, 

 estores, cortines, en que tan fàcilment resten partícules polsoses del aire. 



Comunicació ornitològica. — El Sr. Sagarra llegí un fragment de ses 

 Noves Ornitològiques, en que's fà l'estudi del ocell Picus Sharpei (forma 

 catalana); aquesta resulta molt més vigorosa que la del mitjdia d'Espanya 

 (localitat típica). Proposa sa distinció amb el nom de P. Sharpei levantinus. 

 Aprofita el cas per a estudiar el suposat Picus squamatus que anys enrera 

 es donà a conèixer de Gavà, i que resulta ésser una variació de color de l'an- 

 terior forma (var. rhodopygia n. var.) Per últim cita el cas de haver-se cas- 

 sat, no fa gaire temps i de localitats properes, tres individuus afactats d'isa- 

 belisme, cosa poc freqüent en aquestes aus. 



Excursió a Garraf. — El Sr. Ferrer i Vert llegeix una llista de les espècies 

 de insectes, aracnits i miriapots recullides en la passada excursió colectiva. 



El Sr. President resenya els resultats de la part fitològica: 



Es reculli la falguera Asplenum glandulosum Lois.; dato important per 

 la localitat i extenssió de la seva àrea. 



Es curiosa la trovalla d'una Mercurialis semblant a la espècie annuaL•., 

 var. Huetii J. Mull., pro amb la particularitat de tenir les flors hermafro- 

 dites, caràcter en pugna amb el del gènere, que pròpiament les té dioiques, 

 trovant-se alguns exemplars de monoiques en alguna espècie. 



Part geològica. — Es trovaren hermoses cristaliçacions de caliça ala- 

 bastre caliç i dolomita fètida. El president dóna exemplars per a el Museu. 



Sobre lepidòpters. — El Sr. Codina fa circular qualques exemplars de la 

 papellona Geometridae Abraxas pantaria L., manifestant que segons li 

 comunicà el. Sr Mas de Xaxars, era entrada la primavera de 1915 quan un 

 matí va adonar-se que'n tots indrets de la fàbrica dels Srs. Barrau a Mongat 

 hi havia parades centenars d'aquestes papellones, qu'estaven com adormides, 

 fins al punt que les que va entregar-1'hi, que són les que presenta, varen ser 

 clavades directament en el lloc on reposaven. A la tarda encara se'n veien 

 moltes, al jorn següent molt poques. Creu interessant d'assenyalar el pas 

 d'aqueix aixam de papellones i conèixer una localitat ja que'n el conegut 

 Catàleg del Sr. Cuní, pàgina 135, diu solsament: a Catalunya (Him- 

 mighoffen). El Sr. Sagarra diu que aquest lepidòpter l'ha observat varies 

 vegades a Santa Coloma de Gramanet, i que alguns anys l'oruga es extra- 

 ordinàriament abundosa, menjant-se tot el fullatge d'alguns freixes de les 

 vores del Besòs. — També presenta aquell consoci un exemplar de Abraxas 

 grossulariata L., procedent de Salardú, 23. VII-i 5; espècie que si no ha 

 sigut ja citada d'altre lloc és dés d'ara coneguda de la Vall d'Aràn. 



Excursió a Girona. — El President participa que havent tingut ocasió de 

 visitar l'immortal ciutat feu nombroses excursions pels voltants, recullint 

 molts fòssils, minerals i molses a més de la falguera Asplenium adul- 

 terinum, tinguda per uns autors com a espècie pròpia, per altres com aco- 

 modació a terrers magnesians, i en tal cas com varietat de trichomanes, 



