72 Institució Catalana d Historia Natural 



Presència de la "Lídíta" en el terreny 

 eocèníc del Píríneu 



PER 



dOAJSl ROSfíDS 



Paral•lela amb el Pirineu, des de les serralades on se forma el 

 riu Muga fins a l'alt Bergadà i comarca de Solsona hi ha una faixa 

 eocènica interesantíssima que forma el marge N. d'aquesta part del 

 terciari català, potser la menys estudiada d'aquesta formació, que 

 tanta extensió ocupa en nostra terra. 



El més notable d'aquesta faixa és la gran riquesa en hidrocarburs 

 que contenen ses margues i calisses, l'explotació de les quals intentà la 

 poderosa empresa minera Asf altos y Pòrtland «Asland». 



Fa pocs mesos en ocasió d'una excursió efectuada per a visitar 

 el Covadonga català, Montgrony, vaig tenir ocasió d'atravesar la 

 citada faixa. A l'entrar a la Plana de Vich se veu ja arreu dit terrer 

 amb ses margues cendroses que donen tant típic color i forma al relleu 

 de dita Plana. De allí Ter amunt vers Ripoll, vall del Freser fins a 

 Campdevànol, d'aquest lloc fins a Qombreny i pujant fins ben prop de 

 Montgrony, ja no's deixen més les formacions nummulítiques. En la 

 darrera part de l'excursió hom veu els estrats que fins llavors se 

 presentaven quasi normals amb molt lleugeres inclinacions i ondula- 

 cions, redreçar i formar els més curiosos plecs en son contacte amb 

 les calisses del cretàcic. Aquest i el trias inferior que apareix al altra 

 banda del turó del Mancillo, afecten també formidables doblecs i 

 trencaments d'estrats verament notables. L'aixecament dels Pirineus 

 fou sens dubte el factor que mogué els terrenys d'aquesta regió, de 

 tal manera, que avui pot estudiar-se en sos exemples un gràfic tractat 

 d'estratigrafía. 



Al pujar els cinc o sis quilòmetres que separen Gombreny del dit 

 santuari de Montgrony, fixant-me en el terreny, vaig notar la presèn- 

 cia d'alguns amples filons de calcita romboèdrica quelcom transparent, 

 malgrat que com a mineral freqüent no té importància; no així un 



