Institució Catalana d' Historia Natural 73 



poc més amunt de la muntanya on vaig descobrir unes capes de quars 

 silicós negre igual a la roca anomenada lidiana o lidita tant comuna 

 en els terrenys carbonífers. El fet de citar-se aquesta roca en tots els 

 tractats de petrografía o geologia com a pròpia dels terrenys primaris, 

 fa interessant sa troballa entre les margues i calisses de l'eocènic. Es 

 de notar que totes les calisses del jaciment són fortament fètides, 

 percebent-se la típica olor dels hidrocarburs al més petit xoc amb el 

 martell. 



Ara bé, ç-d'on poden procedir aquestos elements? Difícil és esbri- 

 nar-ho amb certesa, però encara que sigui una hipòtesi més, perme- 

 teu-me que hi exposi la següent que no deixa de tenir certa versem- 

 blança. Apoiats amb els terrenys eruptius que formen l'esquelet del 

 Pirineu hom hi troba les formacions càmbrica, silürica i deuònica, 

 a les quals indubtablement deurien apoiar-se en passades èpoques 

 altres del carbonífer, ric en hulles i lidites del qual són mostres 

 insignificants les Mines de Sant Joan de les Abadesses i altres claps 

 de menor importància que encara hom veu a l'alta provincià de Lleida 

 i Pirineus d'Aragó. Les aigües que formaren dits sediments eocènics, 

 podien ser les mateixes que amb sa doble erosió mecànica i química, 

 fessin desaparèixer les hulles que probablement hi havia i al conservar 

 entre elles els hidrocarburs que en procedien, els dipositessin en 

 els marges litorals de la mar eocènica. La presència de restes del 

 carbonífer és ben manifesta no lluny d'aquest lloc, en una arenisca 

 de ciment margós, els elements de la qual són exclusivament granets 

 de lidita. 



La presència d'aquesta roca, ja no com a element de transport si 

 no com a roca formada in-situ, no sé explicar-me-la més que per 

 possibles intermitències d'aigües carregades de sílice amb altres 

 carregades de calç. No és rar en el eocènic de diferents llocs d'Eu- 

 ropa trobar-hi models de sílice, però aquesta forma de presentar-se 

 la sílice és mòlt diferent de la que dona motiu a aquesta nota i l'exem- 

 plar de la qual tinc l'honor de presentar a vostre il•lustrada atenció. 



