Institució Catalana d' Historia Natural 



en les 3 i 3 bis que pertanyen a un mateix individu i a un mateix 

 fascicle. Així les varietats de Kuntze apoiades sobre la forma de les 

 fulles poc tenen raó d'existir. 



Per altra banda, les flors, pel que fa referència a llur grandària, 

 forma i col•loració dels sèpals, 

 es presenten com les fulles va- 

 riades en extrem. Unes vega- 

 des petites, de 1 L /a cent., al- 

 tres grans, fins de 32 mm., 

 amb totes les mides intermit- 

 ges; uns colps amb sèpals 

 oblongs, altres més amples, 

 fins suborbiculars; adés de co- 

 lor groguenca verdosa, esblan- 

 queïts, adés més colorejats 

 purpurescents, intensament pi- 

 gats i ratllats de porpra en sa 

 cara interna. Aquestes últi- 

 mes formes purpurescents, co- 

 rresponen a la var. purpuras- 

 cens de Willkomm (Illustr. 



II, p. 50, t. CXXI et Supp. Pr. FL fíisp., p. 318) quan les fulles són 

 fistonades i agudes. Però, tant aquesta varietat com la balearica 

 del propi autor (Clematis balearica Rich.), de fulles ternatissectes 

 i flors petites, tampoc es presenten amb caràcters fixos perquè hom 

 les pugui pendre per altre cosa que per senzilles formes. 



Els tipus extrems podrien ésser, un amb fulles trissectes, petites 

 aixís com les flors, que tenen sèpals mòlt vellosos i purpurescents 

 part de fora i amb pics i estríes de color de porpra en sa cara interna; 

 seria pròpia de les estacions més seques. Altre tipus, amb fulles 

 afistonades, flors grans, amb sèpals poc vellosos, groc-verdosos o 

 esblanqueits, sense taques; correspondria a les estacions menys 

 seques. Perquè a copia d'observar mostres i mostres, sembla notar-se 

 una certa correspondència entre la presència de taques en els sèpals i 

 la forma trissecta de les fulles. Però existeixen individus que s'apar- 

 ten completament de çò que diem i ens mostren flors tacades amb 

 fulles solament afistonades, i al revés. Dintre doncs dels límits de 

 variabilitat de fulles i flors són possibles totes les combinacions entre 

 les formes d'aquelles. Amb tot haurien de fer-se observacions minu- 

 cioses in situ per si es podia precisar millor tot això. 



Figura 1 

 Dugués fulles d'un mateix peu i rama. 



