9.4 Institució Catalana d'Historia Natural 



aurochalceus, les dugués molt nombroses. Una bastant grossa (25- 

 30 mm.), de la regió de la costa (Santander, Llanes) i un altra de més 

 petita (20-25 mm ), curta, estreta i molt convexa, dels Picos de Eu- 

 ropa, a més gran altura sobre el nivell del mar. En la primera forma, 

 la majoria dels individus són de color d'aram daurat amb els elitres 

 vorejats de groc daurat i el tòrax sembrat de reflexos verts daurats; 

 també n'hi ha d'un color d'aram més verdós i fins alguns individus del 

 tot verds amb la vora dels elitres verd-daurat molt viu. Entre els 

 individus procedents dels Picos de Europa sol haver-hi un tres per 

 cent de color verd amb els elitres vorejats de verd daurat; la majo- 

 ria són més o menys de color d'aram arribant fins a un color roig dau- 

 rat amb les vores groc-daurades; també es troba un set per cent del 

 tot negres amb les vores verd-daurades i alguna vegada es troben 

 pocs exemplars de color groc de llautó. En ambdues formes es troben 

 exemplars en els quals els intervals primaris són més desenrotllats 

 que els secundaris i els terciaris. 



Carabus violaceus pseudofulgens Born. — Aquesta raça és gros- 

 sa (25-32 mm.) amb els elitres marginats de color blau-verdós, 

 algunes voltes verd i rarament blau-violeta. Habita la regió pire- 

 nenca francesa des de l'Oceà Atlàntic (Dep. des Landes, Gironde). 

 fins la comarca de Tolosa; es troba també al Sud dels Pirineus 

 espanyols corresponents. Una forma molt grossa es troba a Ca- 

 lahorra (Logronyo) i n'he vist una de més petita de Caparroso (Na- 

 varra). 



Carabus violaceus fulgens Charp. — Aquesta és la raça genuï- 

 nament pirenenca, és petita (22-25 mm.) i de color obscur amb la 

 vora dels elitres més clara. Per damunt és ordinàriament negrenc 

 amb les vores dels elitres i del tòrax de color verd-clar, groc dau- 

 rat, roig aram i rares vegades blau. Se troben també, amb alguna 

 freqüència exemplars d'un color d'aram més o menys viu, que poden 

 prendre's per aurochalceus i que probablement es barrejaran amb 

 ells i altres de color verd lluent junt amb alguns de color de carbó. 

 La majoria dels exemplars de color d'aram lluents, tenen les vores 

 dels elitres de color roig daurat; els exemplars verds els tenen de 

 color verd daurat. Es natural, que fulgens que habita la part fran- 

 cesa dels Pirineus en tota llur llargada, es trobi també al costat Sud 

 de la serra. Es conegut de la Vall de Aran (Lleida) i de Núria (Oest 

 de Girona), on se barreja amb el següent: 



Carabus violaceus gerundensis Born nov. subsp. — Aquesta és 

 també una forma muntanyenca petita, procedent d'una altura d'uns 



