Ínstitució Catalana d' Historia Natural 97 



NOTES OCEANOGRÀFIQUES 



PER 



tIOSEP MAkUQUER 



Les conquííles desaparegudes deí litoral català 

 Jaciments del Cap de Creus 



La topografia submarina de la costa catalana al voltant del Cap 

 de Creus, prolongació de la serralada pirinenca i lloc on aquesta 

 s'enfonza sota el mar, presenta una característica particular i ben 

 determinada. Els estudis batimètrics acusen en la regió immediata als 

 acantilats del Cap, des de la Selva de Mar a la Cala Monjoi, fon- 

 dàries oscil'lants entre 70 i 80 metres, però aixís com cap al Sud, en 

 direcció a alta mar el fons dóna lloc a extensa plana continental amb 

 lleugera pendent fins arrivar als 200 metres a més de 20 quilòmetres 

 de la Punta Naus, en la regió Nord forma com un recolzament cap a 

 la costa en direcció NO., amb fondàries de 500 i 600 metres a 5 i 6 

 quilòmetres del litoral. 



Igual com se fa en terra ferma amb les montanyes, les planes i les 

 valls, aixís mateix s'acostuma en oceanografia a donar noms a les 

 altures, planes i recs submarins. La plana primerament esmentada pren 

 el nom de Plana d Empúries (X), i el rec o recolzament junt al Cap de 

 Creus, el de Rec del Cap, amb la Plana Roland, a l'altre costat. 

 Més enllà hi ha la Plana Aragó, Rec Lacaze-Duthiers i Plana 

 Balandrau, com més al Sud les Planes Bolivar, Monturiol i de Castell- 



1) G. Pruvot, Archivès de Zoologie expérimentale et generale, 1894, pi. XXIII. 



