ç8 Institució Catalana d'Histokia Natural 



arnau, com se pot veure en el croquis adjunt de la costa ampurda- 

 nesa (1). 



En aquesta plana continental davant del Cap de Creus, tant en la 

 part ampla de 20 kms. com en l'estreta de 2,5 a 3 kms., és on amb 

 preferència els pescadors catalans arrosseguen els filats, sobre tot del 

 Bou, per no presentar roques ni escaires, ni ràpides pendents, sinó la 

 lleugera depressió constant d'un 3 a 4 °/ . El fons és format per un 

 fang sembrat d'un nombre tan extraordinari de conquilles, que arriben 

 a omplir les bosses dels filats dificultant la marxa. Bastarà ser un dia 

 a Llansà o la Selva, a l'arribada de les barques de pesca per a fer-se 

 càrrec de com dèu ser la capa superficial d'aquell fons, puix hi ha dies 

 que les petxines i caragols llençats a la platja al neteijar aquelles, 

 cobreixen materialment l'arena tot al voltant. I si les examinem amb 

 detenció, veurem com al costat de les espècies vivents pròpies d'aquesta 

 zona, com les 



Calyptrcea chinensis Linneo, var. Polii, 



Turritélla triplicata Brocchi, var. turbona, 



Fusus cormgatus Lamarck, 



Scaphander lignarius Linneo, 



Capulus hungaricus Linneo, 



Aporrhais serresianus Philippi, 



Pecten opercularis Linneo, 

 » inflexus Pol i, 



Cardium oblongum Chemnitz, 



Tapes decussatus Lamarck, 



Me ret r ix chione Linneo, 



Corbula gibba Olivi, 

 s'hi troben altres formes desaparegudes en estat vivent no sols de 

 nostra costa, sinó algunes d'elles de tot el Mediterrani i fins de la fauna 

 actual. 



Pruvot (2) que, com a Director del Laboratori i estació biològica 

 de Banyuls, emprengué interessants estudis en la regió, esmenta les 

 següents: 



Mytilus gallo-prouincialis Lamarck, var. herculaea 

 » » » Lamarck, var. acrocyrta 



(1) J. Maluquer, Resum de Oceanografia, Barcelona, ed. Minerva, 1916. 



(2) G. Pruvot, J. A. Robert, Archives de Zoologie expérimentale et générale, 1897, 

 pàg. 499. 



