Institució Catalana d' Historia Natural iot 



esmentant-lo sisquera), de la fauna mediterrània. Abunda encara avui 

 en estat vivent, al Canal de la Manxa i costes de Bretanya, Inglaterra 

 i mar del Nort. 



Es també digne d'observar-se que, mentres els exemplars recollits 

 morts del Mytilus gallo-prouincialis, pertanyen a les dues varietats 

 esmentades, els que dragàrem o recolliren en les roques de La Escala, 

 Roses, Llansà, durant les exploracions de l'istiu darrer, corresponen 

 a la var. dilatata Philippi, var. pelecina Locard. 



L'explicació de la desaparició d'aquestes formes, la dóna Pruvot (1) 

 relacionant-la amb l'aixecament submarí de l'Estret de Gibraltar, les 

 corrents fredes que amb anterioritat penetraven per ell en el Medi- 

 terrani, l'escalfament de l'aigua al finar aquestes i la fussíó dels grans 

 glaciers. En resum, accepta fóra de dubte, com de l'època siciliana, 

 l'aparició en el Mediterrani de dites formes, comparant el jaciment del 

 Cap de Creus amb els fossilífers de Ficarazzi i Rhodes. Visqueren en 

 nostres aigües, dels darrers períodes de l'època pliocena, cap al mitj 

 de l'era quaternària. 



No és sols en el Cap de Creus on se troven aitals jaciments. 

 A. F. Marion (2) crida ja l'atenció sobre les conquilles de braquiòpods 

 morts dragades pel «Travailleur» en la zona de 500 a 700 metres en el 

 Mediterrà occidental (Peyssonnel), especialment sobre les Terebratella 

 septata Philippi, (= Waldheimia septata), recullides amb les formes 

 vivents, Terebratula vitrea i I. Capat-serpentis. També se'n troba 

 en aigües de Gibraltar, i paral•lelament a la costa d'Africa fins a Sicilià 

 (Bergeron, loc cit.). 



Molt interessant fóra poder fixar concretament quina direcció 

 segueixen en la costa catalana els restos d'aquesta fauna sub-àrtica 

 parcialment desaparescuda del Mediterrani i que durant mòlt temps se 

 creia no havia arrivat tan al Nord de aquest. En aquest sentit, fora 

 molt convenient que a l'esmentar conquilles rares, recollides en les 

 diferents exploracions o rebudes dels corresponents, pescadors, etc, 

 se fes notar sempre l'estació, fondària, distància de la costa i, sobre 



(1) Lloc cit, i veigis també Lapparent. -Comptes rendus de la Société geologique de 

 France, 1895., pàg. XLV. 



Suess. Das AntJits der Erde, 1885, t. I, pàg. 388 i 433. 



Lapparent. Compt. rendus de la Société de Geographie, 1894, pàgs 21-24. 

 Th Fischer. Die Iberischc Halbinsel, in Kirch hoff, Allgemeine Erdkunde, 1893, t. lli, 

 pàg 543. 



J Bergaron. Mémoircs de l'Acad. des Sciences, 1886 



(2) A F. Marion Annales du Musée d'Hist Nat. de Marseille, 1882, pàg 39. 



