Institució Catalana d'Historia Natural 123 



i Amflboliíes. Dialaga; mineral que vaig tenir l'honor de citar 

 i presentar a aquesta Institució en una de les darreres sessions, cosa 

 que's presenta en capes més o menys estretes, entre les Pissares 

 satinado-ampelitiques. Bronzita; aquesta sol presentar-se junt amb 

 l'anterior en les mateixes roques, encara que en menor quantitat. 

 Limonita, procedent de la hidratació d'algunes roques que contenen 

 mineral de ferro. Serpentina, molt típica, que dona naixença en 

 aquest lloc a dos altres minerals, YAsbest ]sl citat aquí per nostre dig- 

 níssim senyor President, el qual mineral també he recollit, i el Crisò- 

 til, mineral que's presenta en filonets, de lluentor sedosa i de textura 

 fibrosa, semblant a la de algunes varietats de guix o a la de la 

 Epsomita cristal•litzada de Calatayud. 



Atravessant la foradada des de Sarrià, m'ha semblat observar-hi les 

 seccions següents: l. a Una capa petita de Pissarres maclïfero-fer- 

 ruginoses, molt alterada per l'acció química exterior. 2. na Una capa 

 molt més extensa de Pissarres maclifero-ampelitiques. 3. a Una 

 gran capa de Pissarres negres sericitiques. AM Una capa de pocs 

 metres de Pissarra verda talcosa. 5. ta Una abundant erupció de 

 Pòrfid amb abundant Esteatita. 6. a Una petita capa de Pissarra 

 verdosa amb Dialaga. 7. a Amfibolita hornblèndica amb Dialaga 

 i Bronzita. 8. au Un bon gruix de Serpentina amb Bronzita i Crisò- 

 til. A continuació es troben en major o menor extensió les mateixes 

 capes, amb excepció de la 5. a , en ordre invers, és a dir, les 7. a , 6. a , 

 4. a , 3. a , 2. a i 1 . a , en Pissarres satinades. 



Les roques que componen el lloc que estudiem, han hagut de 

 sufrir indubtablement notables transformacions, modificacions o meta- 

 morfosis que les han dut a llur estat actual. Es un fet observat en 

 molts llocs l'efecte de tals transformacions. Las argiles de Montjuich 

 han passat a Termàntides per contacte amb les Quarsites al formar- 

 se aquestes. Aquestes mateixes procedeixen de les Arenisques. I ço 

 que és més important, en diferents llocs havem remarcat el pas de 

 roques sedimentaries a eruptives, i a l'inrevés, podent citar del pri- 

 mer cas els exemples següents: en la Costa de Llevant i en nostra 

 veïna muntanya de Sant Pere Màrtri, havem vist Pisssarres mig dige- 

 rides pel Granit, que les envolta, convertint-se en aquest. En la 

 montanya de Sant Antoni a Ribes i en la Riera de Cànoves, havem 

 pogut observar un conglomerat de petits elements passar insensible- 

 ment a Pòrfid, recristal•litzant sos elements. En el segon cas, hi ha 

 el fet conegut del Granit descompost que dona a vegades naixement 

 a una Arkosa. Els mateixos esquistos cristal•lins del terreny arcaic 



