l32 



Institució Catalana d' Historia Natural 



semblant altitud. Vall amunt, continua el bosquet, i en el solei, quan 

 manquen les Alzines o quan per l'exposició apropiada, el sol hi bat de 

 ple, apareixen i dominen les Genista Scorpius, Lavandula latifolia, 

 Satureja montana... Acompanyen a aquesta vegetació, els següents 

 Lepidòpters: Pieris manni, P. napi (algun exemplar), Melitaea 

 didyma meridionalis, phoebe occitanica i alguna dejone rondoui, 

 Argynnis lathonia, Coenonympha pamphilus gen. vern. lyllus, 

 Lycaena icarus, thersites, cyllarus i melanops, Tanaos tages. 



Al contrari, en llocs més ombrívols i més frescs, al fons de la Vall, 

 s'hi veu 



QUERCUS ILEX 



Buxus sempervirens 

 Daphne Laureola 

 Prímula officinalis 

 Bryonia dioica 

 Ruscus aculeatus 

 Valeriana officinalis 



Hedera hèlix 

 Sanicula europaea 

 Lamium flexuosum 

 Lithospermum purpu- 



reo-caeruleum 

 Fragaria vesca 



i en els penyals, 



Asplenum Adiantum 



ni grum 

 A. fontanum 



Moehringia muscosa 

 A. Trichomanes 

 A. Ruta mur ària 



parades en les clivelles d'aquests penyals calcaris, hi ha els següents 

 Lepidòpters 



Larentia ocellata 

 Larentia bilineata 



Larentia fluctuata 



Creuant la riera, volaven la Gonepteryx cleopatra, Leucophasia 

 sinapis gen. vern. lathyri, Colias hyale gen. vern. vernalis i Li- 

 menitis rivularis, que's para de tant en quant a les branques dels 

 arbres. Recollírem en el mateix indret, un exemplar de la Lycaena 

 hylas, més pròpia de les regions muntanyoses; la coneixíem ja de la 



