Institució Catalana d'Historia Natural 



La Ozoqueríta crístallísada a Catalunya 



pel 



D$. M- FAURA I SflflS 



A la Península Ibèrica solzament ha sigut indicada la presencia de 

 aquest mineral en les mines de carbó de Los Chavarris a Turón, 

 Santullano, junt a Mieres (Astúries); en la conca petrolera de 

 Villamartín, aprop de Xofra d' Arços (Càdiz) (1); i a Catalunya el 

 Sr. Novelles (2) el donà a conèixer per primera volta a Camdevanol, 

 prop de Gombrenv, provincià de Girona, entre pissarres bituminoses, 

 i d'un punt de parió de 61 '5°; i més tard D. Lluis M. Vidal (3) i En 

 LI. Tomàs (4) el reconegueren en diferents llocs de la mateixa conti- 

 nuitat estratigràfica, com St. Llorens de la Muga, St. Joan de les 

 Abadeses, provincià de Girona, en les de la Pobla de Lillet i altres 

 de la provincià de Barcelona. Empro fins al present ningú l'havia 

 trobat en estat de cristal•lització natural. 



Doncs bé, amb motiu de fer els estudis geològics de les formacions 

 petrolíferes dels Pirineus Orientals i en particular dels encontorns 

 de St. Joan de les Abadeses (5) descobrirem la presència d'aquest 

 mineral fortament interessant, entre la Disodila, o sigui la caliça 

 argilosa bituminífera fosca, notablement hidrocarburada, car n'és 

 portadora d'uns 90 litres d'oli brut per tonelada de mineral d'una 

 densitat de 0'890. 



Les galeries d'exploració estan obertes en el barranc de Parrella, 

 situades a un kilometre aproximadament del riu Ter, a l'indret del 

 kilometre 8 de la carretera de St. Joan de les Abadeses a Camprodon 

 i en una d'elles al entrar-hi hi distingirem alguns reguers negrosos de 

 una substància fosa, la que en un principi suposàrem de petroli 



(1) 1910.— Calderón.— Los minerales de Espaíïa, 8, II, p. 487. 



(2) 1901.— Novelles— Butll. de l'Inst cat. d'Hist. Nat., I, 10. 



(3) Vidal. — Resefia mineral. Geografia de Catalunya. 



(4) 1910.— Tomàs. — Minerales de Catalunya, p. 47. 



(5) 1914.— Faura i Sans. — Dictamen sobre las for maciones petrolíferas de S. Juan 

 de las Abadesas, p. 7. 



