Institució Catalana d'Historia Natural 



39 



especialment de la naftalina i de la estearina, que's troben en petites 

 escates cristal•lines de colors molt clars; diferenciant-se molts d'ells 

 pel grau de fusibilitat. A n'aquests hi perteneixen: la Escheerita, 

 Branchita, Fichtelita, Konlita, Hartita, Ixolyta, Ozoquerita, 

 Crismatina, Dinita, Hatchetina, Tecoretina, Filloretina, etc... 

 Lapparent i Groth donen escassa importància a tots aquests minerals 

 per no coneixe's exactament la forma geomètrica de cristallisació i 

 menys la molècula química. 



Per molts dels seus caràcters, el mineral ensajat, presenta una 

 gran semblança amb la naftalina comercial, producte obtingut de 

 la destilació de la hulla i dels quitrans. 



Escalfant-lo en l'estufa als 70° comensa la sublimació amb una 

 olor especial, i avans dels 90° resta totalment fosa la massa crista- 

 l•lina, constituint un suc fosc, que, al refredar-se se presenta al igual 

 que la naftalina. 



No havent sigut fins al present trobada en estat natural, la nafta- 

 lina, per això ens resistim a acceptar aital denominació. 



Entre les escletxes de les llenyes en formacions lignitíferes, o bé 

 en tuberes, com a Toscana, és on s'hi ha trobat aquelles altres espè- 

 cies minerals, amb les que hi té bastanta semblança, particularment 

 amb la Branchita, la Dinita, o la Tecoretina; empro, que, per no 

 haver-nos sigut possible consultar les descripcions completes d'aques- 

 tes espècies minerals donades pels llurs autors, ni tampoc per exis- 

 tir en nostres museus exemplars similars de llegítima procedència per 

 a comparar-los, és per lo que no donem per avui la definició con- 

 creta d'aquest nou mineral d'origen orgànic. 



Març, 1917. 



