qg Institució Catalana. d'Historia Natural 



per sa raresa en nostra terra o per les poques cites precises que d'elles en 

 tenim. En el camí de Sant Joan Fumat fins a Ars trobà alguns peus de 

 Lavandula latifolia Vill., amb les flors blanques, per tant var. florealbo, ob- 

 servant en tots els peus de dita varietat un principi de clorossi; era abun- 

 dant el Linum viscosnm L., que Costa diu haver recollit en terrenys caliços, 

 en detritus piçarrencs. La espècie deuria ésser conreada en els jardins; en 

 resultaria una planta íorça ornamental aixís per la grandària com per la 

 bonica color rosa de ses flors. Enfront de les bordes que hi ha poc avans 

 d'arribar al «ras de Conques)) recollí molts peus de Botrycliinm Lnnaria 

 S\v., var. tripartitum Moore (*), més una altra citada per Goídschmidt, pro 

 no denominada, que s'en podria dir mnltipaniciilata per les dos panícules 

 d'esporangis que acompanyen a la principal. De Sant Joan de l'Erm mostra 

 una fronde rara de Polystichum lonchitis (L.) Roth., que deu referir-se se- 

 gons Christensen a l'híbrit Polystichum lobatnm X lonchitis (Murbeck) = 

 Aspidium illyricum Borbàs = Aspidium lonchitis X lobatnm Asch, i defini- 

 tivament, si atenem els quadros de Goídschmidt: P. lobatnm X perlonchitis 

 Christ..; de les encontrades de Sant Joan, prop del Barranc de la Pega, el 

 Gnaphalium supinum L., v. pnsillnm Wk., difícil de regoneixer degudament 

 per sa extrema petitesa; del lloc proper anomenat Comes de Rubió cita la 

 Listera cordata (L.) R., Br. no coneguda fins fa poc d'Espanya; d'ella diu 

 En Willkomm: «in Pyreneis gallicis, probabiliter etiam hispanicis»; es 

 desenrotlla entremig dels Sphagnnm soplujada sota el Bhododendron fe- 

 rruginenm L, on viu com a espècie, s'aprofita dels troncs podrits del Pi 

 negre, Pinns montana Duroi; dalt de les Comes tocant les congestes, algu- 

 na ben bé de 150 m. de llargada, recort d'una antiga gelera de la que 

 resten preciosos monuments per a l'estudi geològic, hi havia la Eeseda 

 glauca L., espècie eminentment alpina, i la ,Cryptogramme crispa (L.) 

 R. Br., de la forma anotada per nosaltres com a varietat nova a Soldeu, 

 Andorra (Butll. de Des. 1916), en les escletxes de les llicorelles que integren 

 aquella muntanya. 



En la illa que forma a la Seu la bifurcació del Segre, recollí abundosa- 

 ment la Conyza Naudini Bonnet, i la Oenothera stricta Ledeb., naturalitzada. 



De la excursió verificada a Roses amb els alumnes de l'Escola d'istiu 

 i personal tècnic afecte a la secció oceanogràfica de la Junta de Ciències Na- 

 turals, cita el Myrtns communis L., trobat en la badia de Canyelles, molt 

 aprop de l'aigua; la var. obovata Viv. del Asplenum lanceolatum Huds. en la 

 part de costa nomenada «Tudela», la qual cosa allarga la àrea de aquesta 

 forma salabrosa, sols citada de Cadaqués; la Osmunda regalis L., una mata 

 petita collida en un dels revolts de la carretera de Roses a Cadaqués, pro- 

 vinent, pot ésser, d'espores del bosc espès que's veu en la part oposada, 

 localitat que caldria explorar; i l'Ala d' Àngel, Acanthus mollis L., trobat a 

 les vores de la mateixa carretera. 



(*) Deuria dir-se tripartita. 



