ínstitució Catalana d'Historia Natural 



99 



Una nova localitat de la Coronella girondica. — El mateix P. Barnola, 

 comunica la troballa d'aquesta Serp a la pujada de La Farga (Andorra) cap 

 a Sant Joan Fumat, un exemplar jove. 



Sobre un Ortòpter curiós. — Pujant de la Farga (Andorra) a Sant Joan 

 Fumat, el P. Barnola descubrí la Ephippigera Cunii var. jugicola, de color 

 negra, en tanta abundància, que hom la trepitjava pel camí. Es una locali- 

 tat interessant per a la caça d'Ortòpters. 



Comunicació entomològica. — El Sr. Godina comunica les següents dades: 



Drómius agilis a. bimaculatns Latr. et Dej.(Col. CARABIDiE Lebiinae) 

 trobat a Castellbò (LI.), 20. VII. 16 i Sant Joan de l'Erm (LI.), 21. VII. 16, 

 és nou per a Catalunya. Graells (Cat. Cuni) cita D. agilis F. deJs Pireneus 

 de Catalunya. 



Dromius melanocephalns Dej. ha estat trobat a Sant Llorens de Morunys 

 (LI.), 29. VII. 09. Graells (Cat. Cuni) el cita de Catalunya sens local•litat 

 precisa. 



Bembidion dalmatinum v. africannm Netol. (CARABIDiE Bembidiinae). 

 Manresa (B.), VII. 16 (R. Molist leg.) és nou per a Catalunya i probable- 

 ment per a la fauna palearctica puix no consta en el Catàleg Reitter (1906). 

 L'ha vist el P. de la Fuente. 



El mateix senyor presenta uns pàmpols de figuera (Ficus carica L.) ata- 

 cats per l'Hemipter Coccidit Ceroplastes rusci L. i unes fulles de Llimoner 

 (Citrus limonnm) parasitades per Lecaninm oleae Bern.. El C. rnsci ja és 

 conegut d'Espanya com paràsit de Ficus però no deu ésser citat particular- 

 ment de Barcelona i això és útil d'ésser consignat dada la importància que 

 avui és donada a l'estudi de la fitoparasitologia i teratologia vegetal. Es de 

 remarcar la predilecció del Ceroplastes per instal•lar-se especialment i quasi 

 únicament en els nervis de la fulla i no en el parenquima, per ésser aquells 

 més rics de sava, empro també ataca brots i fruits. 



El L. oleae que també parasita aquí al Taronger, Mandarí, Llimoner, 

 Codonyer, etc, no és citat en la obra clàsica de Lindinger (Die Schidlàuse 

 [COCCIDtE]) com perjudicial als Citrus d'Espanya i sí de Sicília, Sud 

 Fransa i Itàlia. En la petita branca parasitada que presenta el Sr. Codina, 

 cal observar també els capolls de la eruga de la papelloneta Thalpochares 

 f=Coccidiphaga Spul.j scitula Rbz. que viu precisament de Ceroplastes i de 

 Lecanium i que s'ha preparat allí un refugi per a passar l'hivern crisalidant- 

 se i eclosionar pel Maig, aparellar-se i depositar els ous entre les colònies 

 dels coccidits per a que visquin d'elles les petites eruges. 



Notes mastològiques. — Es dóna compte de una comunicació del senyor 

 Aguilar-Amat, en la que manifesta que el mamífer trobat per En Josep 

 Maluquer a Santa Cristina de Lloret, resulta ésser, no Crocidura fodiens, 

 com diu en la Secció Oficial del Butlletí del mes de Juny, sinó Crocidura 

 russula pulchra Cabrera, forma pròpia de la Península Ibèrica, de la Croci- 

 dura russula de l'Europa central. Els principals caràcters que serveixen per 

 a distingir els genres Crocidura Wagler i Neomys Kaup, a que pertany 



