Institució Catalana d' Historia Natural 



123 



Link, abundosa en els marges dels recs i camps dels alentorns de la pobla- 

 ció; Selaginella denticnlata Spr., amb relativa abundor als encontorns de 

 Calonge; Pinus Pinaster Soland., escassament representat en els rocatams 

 marítims del Castell de S. Joan. 



Qualques Felgueres de Tarragona. — En Antoni Nogués, comunica les 

 següents espècies de Tarragona: Pteridinm aqnilinum (L.) Kuhn., en llocs 

 ombrejats de les hortes de Cambrils, on hi és tan abundosa que hi estiven 

 el peix per a embarcar-lo cap a Tarragona i Barcelona; Asplennm fontanum 

 (L.) Bernh, de la Font del Garrot, pr. Tarragona; Phyllitis Scolopendrium 

 (L.) Neum., de les roques d? la pedrera de Tarragona. 



La Oatura ferox L. a Montjuic. — El P. Barnola comunica haver trobat 

 aquesta espècie a la part baixa de la vessant oriental de Mcntjuic, ja referi- 

 da per Vayreda al Plà de Barcelona. 



L'Euscorpio flavicaudis De Geer a Viladrau.— Continua el P. Barnola, 

 referint la troballa d'aquesta espècie a Viladrau. El P. Navàs, cita aquest 

 Escorpí, de Catalunya (Barnola), Manresa (Guitart). Diu el 'P. Barnola 

 que també l'ha trobat a Vic i a la Conrería. 



I no havent-hi altres coses que tractar és aixecada la sessió a tres quarts 

 d' un'a. 



SESSIÓ CIENTÍFICA DE 2 DE DESEMBRE 1917 



Presidència de Ignasi de Sagarra 



En la Sala Bonsoms de l'Institut d'Estudis Catalans, celebra la sessió 

 científica mensual que disposen els nous Estatuts, la nostra Institució. 

 Presideix el Sr. En Ignasi de Sagarra, i assisteixen els Srs. Aguilar-Amat, 

 Alòs, Barnola, Bataller, Broquetas, Codina, Faura, Font Quer, Juncadella, 

 Maluquer (Joaquim), Maluquer (Josep), Maluquer (Salvador), Pascual, 

 Queralt, Rosset (Odon Carles), Sagarra i Zariquiey, de la Institució, i el 

 Sr. Bofill i Pitxot, de l'Institut de Ciències. Comença la sessió a dos quarts 

 de dotze del matí. 



Les Bauxites de la serra de La Llacuna.— El Dr. Faura i Sans, pre- 

 senta un treball sobre la naturalesa, origen i edat de formació deies Bauxi- 

 tes de la serra de La Llacuna. Com a síntesi del séu estudi, l'autor creu 

 poder afirmar que la Bauxita no es troba interestratificada, sinó que tots 

 els afloraments estan en zones dislocades pels moviments geotectònics pre- 

 eocènics en sentit gaire be normal al sinclinal que va de la vall de Pontons a 

 la de S. Joan de Conilles; cronològicament, les Bauxites, estan entre mig 

 de les Carnioles i Calices dolomítiques del Triassic superior. Sembla que 

 llur origen podria ésser la reducció de les Argiles abigarrades del Keuper. 



Excursions entomològiques al Nord de Lleida. — El Sr. Codina llegeix 

 un treball del P. Navàs, en el qual l'autor dóna compte dels resultats obtin- 

 guts en l'excursió que junt amb el P. Barnola i el Sr. Codina feu a la Seu 

 d'Urgell, Andorra, S. Joan de l'Erm i Vall d'Espot. Les formes noves de 

 Neurópters que recollí el P. Navàs, són Jes següents: Efemeròpters: Bcetis 



