Institució Catalana d'Historia Natural Ió 



Palma, Minorque, Benisalem (Barceló); Grenade (Hidalgo); Arra- 

 bida, Setubal, Busaco, Oporto, Cintra, Caldas de Beinha, Estre- 

 moz, Navajas, (Hidalgo) Santiago, Noya, Vigo.Villagarcía (Macho); 

 Vallée de la Lozoya, La Granja, Albarracín (Zapater). 



Alges (Nobre); Vigo, Cintra (Mac Andrew), etc, etc. 



H est incontestable que l'on a du la confondre, comme en Italie, 

 avec d'autres formes voisines, mais distinctes, 



Mingo l'indique a Lisbonne, Servain au dessus de Cintra, pers 

 cette capital, Locard et Castro aux environs de Porto. 



Pallary ne l'indique ni en Algérie, ni au Maroc; Bourguignat ne 

 la signale pas en Tunisie, seul de Dehcaux la mentionne dans la 

 Grand Kabylie. 



Fossile dans le pliocène de Montpellier (faune des marnes à 

 Hèlix de Celleneure) (Viguier). 



Pleistocène de la Lombardie dans le loess et les tufs de Weimar 

 et de Faubach. 



Pleistocène des environs de Lyon (Dr. Jaquemet), 



De la presencia del Silürich superior 



en dues noves localitats catalanes 



Vilajuïga.— Sense la intervenció de la indústria humana que 

 afanosa de aprofitar 1' ayga mineral que en aquesta localitat bro- 

 llava al fons de pous, remogué ies terres, obrí nous pous y grans 

 valls, ningú hauria ni sospitat que dessota 'Is aluvions cv.aternaris 

 del pla de Vilajuïga hi hagués representat el silúrich superior ó 

 GoÜandid, que en una prima capa de 4 à 5 metres descansa direc- 

 tament demunt el gneis granitoide, que formant la major part del 

 macís de Sant Pere de Eoda, s' enfonsa per dessota la plana em- 

 pordanesa à Vilajuïga meteix; tant es axis, que una part de aques- 

 ta població està sentada demunt del gneis y altra demunt dels alu- 

 vions de la plana. 



Els trevalls fets seguint les nostres indicacions en 1' «Hort de 

 can Viurà» han posat al descobert, dessota dels aluvions, llot y 

 turba, cuaternaris, una formació curiosíssima que en un principi 

 m' intrigà y à la que la gent del país atribuía 1' origen de la cèle- 

 bre ayga mineral que tant de nóm ha donat à la localitat. Es una 

 argila negra, molt plàstica y enganxosa al moment d' arrencarse. 



