Institució Catalana d' Histokia Natural 



Kraatz Ent. Nach. 1890, p 136, anuncia axis la seva varietat 

 bipunctata: «La Cic. Catalonica no es pas una varietat de la palu- 

 dosa Duf., però sí de la germànica L Martorell y Pena ja men- 

 ciona en el sèu Cat. Met. y raz. de los Col. ds Catalunya, la varie- 

 tat del germànica ab dos punts sobre els élitres: aquesta mateixa 

 varietat 's troba també algana vegada en el Tyrol y mereix un 

 nom especial; jo la nombre donchs C. bipunctata.* De modo que 

 Kraatz al batejar la seva bipunctata, no tenia sota els ulls altre 

 cosa qu' el Catàlech dels Srs. Cuní y Martorell, per lo que respecta 

 à aquesta varietat com à catalana, y la descripció que de la C. ger- 

 mànica L. troba iaà Catalunya donan dits senyors, 1. c, p. 6, es 

 tan insuficient y confusa, per lo que respecta à determinar la forma 

 de germànica à que fan referència, que es difícil per la descripció 

 sola sébre à qué atenirse, però es de creurer qu' es à la catalonica 

 à les hores encare inèdita y poch estudiada, però de cap manera 

 à una forma bipunctata que no s*" ha trobat may aquí. La a. Marto- 

 relli Kr. Ent. Nach. 1890, p. 138, f. 11, es descrita axis per Gaugl- 

 bauer, Die Kafer von Mitteleuropas p. 539: «dibuixos de v. sobrina 

 Gory f, 12, combinats ab els de bipunctata Kr. f. 10; ó dit d' altre 

 modo: macula mitjana ab perllongament interae {sobrina), y ade- 

 més un punt blanch al interior fora d' aqae^ta màcula mitjana {bi- 

 punctata).-» Fora del apellido no hi ha res més de Catalunya, en 

 aquesta aberració de dibuix de v. bipunctata Kr. 



De tots modos no seria estrany haber classificat com aytals v. 

 bipunctata y a. Martorelli veritables v. Catalonica Beuth., que 

 tenían la màcula semicircumflexa característica, accidentalment 

 separada f. 5. (falsa v. bipunctata Kr. verdaderaOaíaíomca Beuth.), 

 per lo que respecta à la primera; y ademés ab una fina iínea {so- 

 brina), que substituex en alguns exemplars lo nucli ó botó en que 

 remata la màcala mitjaaa per sa part infero -interior en altres 

 exeoaplars més beu desenrotllats, f. 7, (falsa a, Martorelli Kr. veri- 

 table Catalonica Beuth.) por lo que respecta à la segona. Hi ha que 

 observar que may 's presenta aquí aquesta línia {sobrina) en la for- 

 ma plena y decidida que caracterisa la v. sobrina Gory f . 12, y lo 

 qae semblan tals línias en molts exemplars de la v. Catalonica, son 

 en realitat sols defectes ó els nuclis escauyats de la part infero- 

 interior de la màcula mitjana en el punt d'unió ab la macula api- 

 cal. De niDio que lo que prodaeix el mateix efecte delinea (sobri- 

 na), es en la v. sobrina Gory f. 12, excés, y en la v. catalonica 



