ïvsTiTUció Catalana d'Historia Natural ^b 



bona pujada s'arriba a la font de la Ruira, punt de descans doncs ara 

 comensa la part més abrupte del trajecte fins arribar a Núria. De la 

 font de la Ruira, al comens de les gorges de Cremal, els lepidòpters 

 aumenten en quantitat, mes regna encara la mateixa característica en 

 ses espècies, encara no hem observat cap Erebia ni altres represen- 

 tants de les altituts superiors. 



Gorges de Cremal 



A mitja hora de la font de la Ruira el camí tomba la serra i es 

 presenten al enfront els tallats cingles de les gorges de Cremal; el 

 paisatge cambia per comiplert aixís com tam.bé llur fauna. Arreu domi- 

 na la color grisa de la pedra nua, se veuen volar alguns Parnassius 

 apollo pyrenaicus\\2irc., que segueixen l'espadat de les cingleres. 

 (Aquest lepidòpter és molt freqüent tant com s'avença dins la gorja 

 fins al salt del Sastre, remontant desde aquest punt escasseja per 

 rahó de la altitut, i son molt pocs els exemplars que's troven en la 

 mateixa vall de Núria). 



Després d'entrar en l'engorjat, se presenten algunes Erebia 

 stygne O. var, pyrenaica Rühl. volant sobre els còdols del riu i 

 parades en el relleig de les roques; prop del pont del Cremal reculli- 

 rem un exemplar del Chrysophaniis virgaureae L. (tipu) i VEachloè 

 euphenoides Stgr. que és el darrer que hem trobat; de tant en tant 

 s'aixequen de sota les pedres, grosses Geòmetres. Seguint amunt, prop 

 del salt del Sastre, volaven les Erebia tyndarus Esp. var. pyrenaica 

 Heyne-Rühl i la E. stygne O. var. pyrenaica Stgr.; a poca distancia, 

 i als costats del corriol recullirem també la Erebia mantó Esp., bas- 

 tant deteriorada. 



No tardarem gaire en arrivar al Pla de Sallent, on s'aixampla 

 l'engorjat, formant un prat extens a les dues vores del riu; allí la ve- 

 getació se mostra més esplendent destacant-se el morat intens del aco- 

 nits sobre la distinta coloració del prat. En els llocs florits hi volaven 

 3a Lycaena hylas Esp. i L. corydon Poda., Vanessa iirticae L. 

 i Argynnis, tot sovint creuava alguna Zigaena, les Erebia abun- 

 doses, dominant la iorma pyrenaica Hej^e-Rühl, de tyndarus Esp. 

 En les ortigues i recullirem gran nombre de orugues i crisàlides de la 

 Vanessa iirticae L., resultant parassitades en sa major part. 



Ja prop de la Vall de Núria, volaven en els marges del riu, el 

 Chrysophanus hippothoè L., Coenonympha iphis Schiff. i \a La- 

 rentia dotata L. 



