Institució Catalana d'Historia Natural 71 



producció extranjera, important anyalment cantitats considerables de 

 sals potàssiques, majorment en lo concepte d'adobs químics, o prime- 

 res matèries per a fabricar-los. La dita solicitut elevada a nostra pri- 

 mera entitat gubernativa regional va ésser desestimada. No havem 

 rebut de nostre afany patriòtic i desinterès econòmic altre nota com- 

 plaent, ni altre reso encoratjador que un ofici deia «Federación Agrà- 

 ria Catalana Balear» fet a instàncies del «Sindicat de Lloret de Mar», 

 felicitant-nos per la solicitut de que'n fem esment, segons donarem 

 compte en una sessió anterior. 



Ara sols afeigirem quatre mots sobre eixa nova jauja dels minai- 

 res, segons anomenan a Súria els enginyers extranjers que hi sovin- 

 tejen les visites. Constituïda ben aviat una societat francesa adquirí 

 les pertenencies pròpiament del terrer surienc, obrinthi pous i més 

 pous a fi de precisar amb la major exactitut la potencia de les capes 

 qu'inclouen les sals potàsiques, sa extensió, gangues que les acom- 

 panyen i altres semblants caràcters geològics indispensables de conèi- 

 xer avans de començar una explotació en regla. La fama del nou 

 jaciment de minerals potàsics s'escampà per Europa i fins per Amè- 

 rica, haventhi ara constituïdes, a mès de la dita, una societat italo- 

 belga, que demana les concessions que puguin obtindrer-se passat lo 

 terme municipal de Súria i unaltra de yanki, que va molt més lluny, 

 i ja lloga quan se denuncií aprofitable, fins a les fites de la plana de 

 Vich. Les perforacions a que per ara's redueix el trevall d'explotació 

 son arribades fins a 200 m. de fondària, habentse extret mostres 

 virolades, com la que puc oferir a l'Institució, encare que's tan lo 

 que's vigila per a que no s'escampin mostres, que fins se regiren les 

 butxaques dels obrers al finalisar lo jornal, sal gema, Almeraita i 

 derrerament petroli. Les empreses explotadores pensen arribar encare 

 fins als 400 m., esperant trovar noves sorpresses mineralògiques de 

 valiosa quantia. 



Oferim la mostra dita a nostres consocis en LI. Tomàs i J. Folch 

 per a que si's creu convenient reprenguin l'anàlisis i's decideixi 

 de treurer l'interrogant a nel títol de l'article en que donaben compte 

 del primer que feren, per a la per ells anomenada Almeraita, cosa 

 que tenim per necessària, si's confirma sa presencia, si ha qualque 

 nou mineral o be observació qu'afeixir. Ara's veurà també si'ns man- 

 caba raó al denunciar com tant important la trovalla de les sals potà- 

 siques de Súria. 



JOAQUIN M.'^ DE BarNOLA, S. J. 



Sarrià, Abril 4, 1014. 



