Institució Catalana d' Histuria Natural 19 



Nota sobrel Phaenacoccus aceris (Signat CklL 

 (Hemíp. Coccít), paràssít deí Plàtanus orien- 

 talís L* 



Per diferents costats he tingut noticies de que les fulles de les pla- 

 tanes, ornament dels nostres passeigs i jardins, queien prematurament 

 seques i pansides, essent així que les tramontanes de fi de tardor, 

 encara no s'han fet sentir. Uns filaments blancs com polcejats de 

 farina, una borra blanca de néu molt blana al tacte, en certs indrets, 

 vora'ls nervis, i en el més dissimulat reco del revers de la fulla cara- 

 golada, feia sospitar, fins en els menys entesos, que aqueixa era la 

 causa del mal. Efectivament, se tracta d'un paràssit de les platanes que 

 enguany s'hi ha desenrotllat d'una manera extraordinària. La coinci- 

 dència de tenir en el méu jardí dos platanes també atacades, ha sigut 

 motiu de que pogués estudiar còmodament i determinar el paràssit 

 que és un insecte coccit {Coccidae) de l'ordre dels Hemipters: el 

 Phaenacoccus aceris (Signoret) Cockerell. 



Collim ara de terra una de les fulles atacades, fàcils de reconèixer 

 a primera vista per ésser ja mitg seques, torçades, crespades, en 

 postura dolorosa com indicant sofriment per l'impotència de des- 

 lliurar-se del paràssit que'ls xucla la saba, veurem, ajudats d'una lupa, 

 que entre'ls nervis de la fulla hi ha un petit animal oval, recobert 

 d'una polsina blanca i farinosa, amb unes expansions cérees colocades 

 a les vores del còs, curtes, blanques, clares solzament en la part 

 posterior del animal verdós d'oliva fins groc obscur, relativament 

 llarg, movible, estacionari a l'estremitat anterior, cobert d'un embol- 

 call bastant llarg, estret, blanc de néu, fluix, filamentós. La femella 

 és ample, oval, groc-rogenca o color d'oliva, especialment en el 

 dors. 



Els caràcters del gènere Phaenacoccus Cok. {Pseudococcas 

 Signoret) són: Tarses amb dos cerdes en forma de porra i femella 

 amb 9 artells en els palps. 



Els Coccits són paràssits xucladors, vivint en societat. Les feme- 

 lles no tenen ales, o bé són en forma debayes, hemisfèriques, inflades 

 del tot planes, musculoses o en forma d'escut, són fixes i xuclen 



