40 Institució Catalana d'Historia Natural 



genca amb les faixes transversals, ben marcades en les ales anteriors). 

 Forma normal del mitgdia d'Europa. Se ha citat dels Pirineus (Von 

 Caradja). A Catalunya són freqüents els exemplars ben típics. (Sant 

 Pere de Vilamajor Agost de 1914). 



Var. meridionalis Tutt. 



(Els individuus que pertanyen a aquesta forma, poden considerar- 

 se com a transitoris de la ab. spartii Hb. a la var. catalaanica Stgr., 

 tenen les faixes grogues més reduïdes que aquella sobre tot en les ales 

 posteriors i la franja de les mateixes és bruna en lloc de groga). 



En totes les localitats de la plana i serres del Tibidabo aont vola 

 quercüs L. , meridionalis Tutt. és la més freqüent de totes ses formes. 



Ab. ^^var.) catalaunica Stgr. 



(Es la forma més fosca; en les ales anteriors la faixa groga és 

 estreta i casi lineal no arribant ben bé al marge costal. En les poste- 

 riors, sols hi ha una lleugera senyal de la faixa, o manca completa- 

 ment en els exemplars típics; les franges són de la mateixa color fona- 

 mental). 



Els exemplars típics són escassos. Se trova principalment en locali- 

 tats abrigades de la plana. Sant Genis dels Agudells, 16-9-12 (Col- 

 lecció O. C. Rosset).-Can Borni 12-9-14. 



b) Formes amb la faixa groga ample. 



Com a regla general, tots els exemplars que hem vist procedents de 

 regions montanyoses o d'alguna elevació, mostran una marcada ten- 

 dència al major desenrotllo de la faixa groga de ses ales. No obstant, 

 entre molts individuus obtinguts de orugues, i pertanyents a meridio- 

 nalis Tutt. i catalaunica Stgr. hem vist (excepcionalment) exemplars 

 amb les faixes grogues marcadament dilatades. 



Ab. roboris Schrk. 



S'ha trovat algunes vegades als Alts Pirineus. Tenim exemplars 

 catalans que perla extensió de les faixes grogues 1 per sa coloració 

 fonamental més clara podrien referir-se a quercus L. i a la ab. robo- 

 ris Schrk. Serrat. 650 metres sobre el n. del mar, 8-9-13; Sant Vicents 

 de Rús. 1 100 metres sobre el mar. 27-7-13 (O. C. Rosset). 



