]N3TiTució Catalana d'Historia Natural 63 



tología, que'l capacitaren extraordinàriament per a els estudis prehis- 

 tòrics, que li han donat nomenada en tot el món sabi. Fruit d'aquets 

 estudis foren els trevalls: «Breu ensaig geològic de la vila de Banyo- 

 les» i «L'estany de Banyoles», publicats l'any I de La Renaixensa\ i 

 els no menys erudits: «Estudiós geológicos sobre la región central de 

 la provincià de Gerona», «Efectos del volcanismo en la provincià de 

 Gerona», i «Apuntes geológicos y geograficos de la provincià de 

 Gerona», que ho foren en la «Revista de Gerona», volums 1, 2, 3 i 4. 



Pro els escrits que més reputació de sabi i erudit li dongueren, 

 particularment en l'extranger, son la monografia «Serifía» y «Caldas 

 de Malavella» en l'any 1882, una «Paleontologia de la provincià de 

 Gerona» en 1883, i el folletó titolat: «Serina,— Resena històrica 

 desde la mas remota aníigüedad hasta los tiempos modernos», en 

 1893. Aquesta obra i el Museo d'objectes prehistòrics que anà reco- 

 llint com a comprobants de les seves trovalles i publicacions, (museo 

 força visitat fins de sabis extrangers), han fet conèixer a Serinyà com 

 localitat clàssica de descobriments prehistòrics, trovant-se en aital 

 concepte en les bones obres de les nacions cultes. 



Deixa ademés publicat un llarg estol d'articles literaris, científics, 

 folk-lòrics, d'excursionisme... en diversos diaris i revistes de Cata- 

 lunya, e inèdita una interessanta obra intitolada «El Magdalenense en 

 la provincià de Gerona». 



Res té doncs d'extrany que tan variats i extensos conexements 

 fossen degudament apreciats per els homes de ciència, i li valgueren 

 els nomenaments de Soci Corresponent de la «Real Acadèmia de la 

 Historia» i de la de «Ciencias i Artés de Barcelona». 



Totes quantes lloances se fassin d'en Alsius, reben nou resplandor 

 al considerar-les avalorades i ressortint son mèrit per la fé viva, 

 qu'amb sa sobirana claretat il•luminà les accions del home i del sabi, 

 i la caritat qu'amb diví influxe ennoblí les seves relacions envers el 

 pròxim. D'aquesta arrel brotava aquella nobleça de cor, aquell desin- 

 terès amb que acudia al auxili dels desgraciats. (iNo parla prou clar 

 en aquet sentit l'afany i activitat que esmersà per a conseguir la fun- 

 dació de r Assil de les Germanetes dels Pobres, amb que compta la 

 vila de Banyoles? ^q ho diu ben alt el fet de que figuraba entre els 

 devanters i més fervents socis de les Conferencies de Sant Vicens de 

 Paül? I que dites manifestacions de son esperit cristià no eren un 

 afecte sols de filantròpica conmiseració, mes filla de ben arrelada con- 

 vicció i efecte de vera caritat, ho demostra palesament 1' esperit de 

 sacrifici portat fins a la heroïcitat quant ho demanaren les circunstan- 



