Institució CataLana d'Historia Natural 147 



per lo que creguí podria ser un sulfat, com m'ho assegurà la reacció 

 dita del hepar. Desde'l primer moment vaig refusar l'idea de que's 

 pogués tractar del de calç per varis indicis, com la seva duresa, i 

 densitat, i creient que seria o el de bari o el d'estronci i exposant-ne 

 un trosset mullat amb àcit clorhídric a la part blava de la flama de 

 la flesca, prenent aquella la coloració roja intença característica del 

 estronci; era doncs, el sulfat d'estronci, la Celestina. Quedaba pera 

 examinar la crosta prima negrenca, que posada novament amb àcit 

 clorhídric, al cap d'ujes hores el líquit agafà una coloració groguenca- 

 verdosa, lo que me indicà que poc o molt havia sigut atacat l'ensaig; 

 i com aital coloració i altres indicis observats me ferent creurer 

 que hi havia ferro, vaig tractà la disolució pel ferrocianur potàsic, 

 i la coloració blava intensa que prengué instantaneament, me demos- 

 trà que no m'havia equivocat; y si bé la petita crosta atià descolorint- 

 se, restà insoluble, quedant un agregat de petites partícules cuarço- 

 ses, com se veu examinant-ho amb el vidre d'aument y l'esquelet de 

 silice que donà en la perla de borax. 



Resumint: aquets curiosos nodols resultan ser de Celestina, amb 

 Caliça, recoberts d'una petita crosta d'òxit de ferro barrejat ab silice, 

 el gres faluginós del francesos. 



Es la segona vegada, que jo sàpiga, que's pot citar la Celestina a 

 Catalunya, la primera ho fou per D. Lluïs M. Vidal a la Granja d'Es- 

 carp (Lleyda), on se presenta en petites masses granelludes, de 

 color blanc també, entre les margues. 



En mases arronyonades semblants a les que acabem de descriure, 

 se cita pels autors a la conca de París en el terreny eocènic, com ho 

 es el que hi ha a Montgrony i Castellar d'En Huc, com crec que ho 

 sont també les margues de Granja d'Escarp on també se troba cris- 

 talliçada segons noves del consoci D. Joaquim Folch i Girona. 



L. Tomàs. 



Barcelona Octubre de 1915. 



