Institució Catalana d'Historia Natural 



3 [ 



de la matèria fosa que enclogué en son 

 interior; ab el transcurs dels segles la 

 fredor de l'escorça anà invadiní las capas 

 inferiors, y aleshoras el núcleu líquid va 

 contraures paulatinament ; l'escorça, en 

 aquest estat las cosas, tingué d'abraçar ab 

 la mateixa àrea un còs de volum cada dia 

 més petit, y necessàriament tingué de 

 perdre sa forma quasi esfèrica, si's té en 

 compte que aquesta és la figura que ab 

 menys superfície circunscriu major vo- 

 lum; precisament el tetraedre té la pro- 

 pietat contraria, puix és el còs regular 

 que ab major àrea comprèn menys espay. 

 Ajudat de molts altres raciocinis que 

 fóra llarch enumerar, Lowthian Green, 

 ocupantse del sistema d'Elie de Beau- 

 mont, aventura l'idea de que la terra, al 

 refredarse, ha degut, per contracció, 

 adoptar una forma polièdrica més senzi- 

 lla que la suposada en l'enginyosa teoria 

 de la red pentagonal, y, gracias a un feno- 

 men semblant a la cristallisació, ha pres 

 una forma més o menys tetraèdrica. 



Molts experiments comprovan aquesta 

 manera de veure, com, per exemple, 

 l'aixafament d'un tubo cilíndrich que ab 

 molta freqüència pren una secció trian- 

 gular. La realitat de las cosas sembla 

 també confirmar aquesta teoria. 



Las quatre caras del tetraedre en qües- 

 tió estarian formadascom és fàcil obser- 

 var en una esfera terrestre: una per las 

 regions boreals, ahont s'hi troba un gran 

 mar ab profunditats fins de 4,000 metres, 

 com demostrà Nansen; la segona, per 

 l'Atlàntich; . la tercera, per la depressió 

 Ural-caspiana junt ab el mar Indich, y la 

 quarta pel Pacífich. 



Segons això, el pol Sur deuria ésser 

 unvèrtix, cosa que comprova'l continent 

 antàrtich ab sas altas montanyas y las 

 Amèricas, Europa ab Àfrica y Assia ab 

 Austràlia, las tres arestas que concorren 

 en aquest vèrtix. Notis que totas ellas 

 presentan una verdadera torció deguda a 

 la rotació dels vèrtix superiors del te- 

 traedre en l'època en que no s'havia co'n- 

 solidat d'un modo definitiu la forma de la 

 crosta terrestre. 



Aquesta manera de veure sembla com- 



provada per algunas medicions de la llar. 

 gada del pèndul en diferentes il Las de 

 l'Atlàntich y Pacífich. Ditas mesuras acu- 

 san una aproximació del nivell del mar 

 cap a l'eje en dits paratges, traduida per 

 un augment en el valor de la gravetat. Un 

 fenomen invers ha sigut comprobat en els 

 grans macissos montanyosos que for- 

 man las arestas ja citadas del tetraedre. 

 Aquests dos fets incontestables no adme- 

 ten, per avuy, altra interpretació. 



francisco NOVELLAS 



SECCIÓ OFICIAL 



Sessió del 14 d'Abril de 1901. — Oberta 

 la sessió, el secretari llegeix l'acta ante- 

 rior, que és aprovada. El tresorer, J. Mas 

 de Xaxars, llegeix l'estat de comptes, que 

 es aprovat. El soci en Salvador Maluquer 

 llegeix un fragment d'una carta del dele- 

 gat a Poitiers, M. G. de Lapouge, en que 

 dóna algunas instruccions pera recullir 

 insectes y enviarne a l'estranger. A con- 

 tinuació, dit soci llegeix el catàlech dels 

 Hemípters observats per ell a Catalunya, 

 principalment en la Costa de Llevant y 

 vores del Besòs. El Sr. Novellas dóna 

 compte d'una excursió verificada per las 

 pasadas vacacions de Pasqua, en compa- 

 nyia d'en Salvador Maluquer y del infras- 

 crit, al Frare Blanch. En aquesta excur- 

 sió pogué recullir sis o set espècies d'eu- 

 forbias, un Laiyrus, y varis Herobiums, 

 entre altres el H. moschatum; en total, 

 unas trenta espècies de plantas. En Sal- 

 vador Maluquer y l'infrascrit feren una 

 important cullita d'Himenòpters, dípters 

 y algun coleòpter. 



Dóna també compte'l Sr. Maluquer 

 (D. Salvador), de dos excursions fetas 

 durant les últimes festas. La primera's 

 féu al Vallès, formant Fexpedició'ls socis 

 D. Pere Antiga, Dr. D. Joan Comabella, 

 en S. Maluquer y l'infrascrit. L'excursió 

 consistí en atravessar la part del Vallès, 

 compresa entre Masnou y Montmeló; els 

 entomòlechs pogueren recullir interès- 



