Institució Catalana d'Historia Natural 



foren terrers sedimentaris que, junts ab 

 aigua y en virtut d'una grossa pressió, 

 baixaren, baixaren fins a ésser transfor- 

 mats per l'acció del foch central. 



La roca aquesta no fou, per tant, la 

 primitiva, la més antiga, la que primer se 

 formà pel refredament de la terra. Im- 

 possible ens és arribar an el coneixement 

 directe de la crosta fonamental del nostre 

 planeta: tant lluny n'estem, diu un savi 

 il-lustre, com de saber la primera volta 

 que efectuà an el voltant del Sol. Déu y 

 sols Déu ho sap ! 



Los granets que forman ara los més 

 enlairats puigs del globo formaren un 

 jorn lo més endins de l'Occeà, aon, baix 

 lo desmesurat pes de las estratas que so- 

 bre seu s'anavan depositant, s'enfonzaren 

 fins a las regions quina temperatura fou 

 bastanta pera ablanirlos y en part crista- 

 llisarlos. D'allà s'anaren alçant poch a 

 poch y produiren los Pireneus, lo Mont 

 Blanch, lo Mont Rosa, y molts altres que 

 per l'acció destructora dels agents atmos- 

 fèrichs són duts altra vegada als abims 

 pcceànichs a formar capas que més tard 

 tornaran a ésser transformadas. La circu- 

 lació aquesta no pot ésser indefinida, per- 

 què això mateix contribueix a disminuir 

 lo calor central y solidar lo núcleu líquid. 

 - Lo fet general de no trobarhi fòssils 

 en los terrers aquests, que per això ja'n 

 diuen terrers açoichs, no vol dir que lla- 

 vors no hi hagués éssers orgànichs; po- 

 dian molt bé havernhi y llurs restos 

 s'haurian destruit en las transformacions 

 sofertas en lo fons de la terra. 



joan ALZINA y MELIS 



Barcelona, Febrer de 1901. 



SECCIÓ OFICIAL 



Sessió del 1 3 de Janer de igoi . — Després 

 d'oberta la sessió pel senyor President, 

 D. Antoni Novellas, el secretari llegeix 

 l'acta de l'última sessió, que é's aprovada 

 per unanimitat. El soci de torn Sr. Nove- 

 llas dóna lectura a son treball sobre'l Fo- 

 nament histològich dels grans agrupaments 

 naturals botànichs, tractant dels mètodes 



moderns de classificació: classificació na- 

 tural de Van-Tieghem; característica dels 

 grans agrupaments; sistemas de teixits, y 

 acabant ab una breu digressió sobre l'es- 

 tructura de las Monocotiledonias y Dicoti- 

 ledonias. S'ha nombrat soci numerari al 

 Dr. D. Manel Degollada, y al Sr. D. Pere 

 Roig y Pascual. El tresorer, Sr. Mas de 

 Xaxars, llegeix l'estat de comptes, que és 

 aprovat. Ls nombra bibliotecari al senyor 

 Aguilar Amat. S'aixeca la sessió a tres 

 quarts d'una. — El secretari, Joseph Malu- 

 quer y Nicolau. 



Sessió del 3 de Febrer de igor. — Després 

 d'oberta la sessió pel senyor President y 

 llegida l'acta anterior, que és aprovada^ 

 el soci de torn, en Salvador Maluquer, 

 llegeix una lleugera nota sobre'ls Insectes 

 y plantas observadas a Moncada, durant 

 tres excursions fetas en Abril del 1897, 

 Mars y Juny del 1899. El soci Sr. Arbós 

 llegeix una lleugera nota sobre la Meta- 

 morfosis de las plantas. Es nombra socis 

 protectors als senyors Dr. Almera, pre- 

 bere; Dr. D. Lluís Maluquer, metge 

 (Balaguer), y alguns altres; y com a nu- 

 meraris als senyors D. Joseph Agell y 

 Jordi Anguera. Se llegeix un ofici del 

 Sr. Cuní y Martorell acceptant el nom- 

 brament de soci protector, y cedint, ade- 

 més, a la biblioteca de I'Institució varis 

 exemplars dels llibres publicats per ell 

 sobre insectes, segons consta en nota 

 apart. També's dóna compte del nombra- 

 ment de soci corresponent al reverent 

 P. Joaquim Barnola, S. I., a Gandia; a 

 M. G. de Lapouge, a Poitiers; y a Tors- 

 ten Segerstrale, a Abo (Finlàndia). No 

 haventhi res més que tractar, s'aixeca la 

 sessió a la una. — El secretari, Joseph Ma- 

 luquer y Nicolau. 



Obras rebudas pera la Biblioteca: don 

 Miquel Cuní y Martorell ens ha enviat las 

 obras següents: 



Catalogo de Coleópteros de Cataluna, 

 Cuní (1876). 



Lepidópteros de Cataluna, Cuní (1874). 



Una excursió entomològica nocturna, 

 Cuní (1892). 

 'De Gavà a Begàs, Cuní (1.891). 



Vuyt dias a Camprodon, Cuní (1! 



